Cercador
NADAL ARRIBARÀ
Un relat de: Antonio Mora VergésL’ànim de revenja que mantenen curiosament els descendents dels que s’alçaven en armes contra el govern LEGÍTIM i DEMOCRÀTIC de la II República.
L’augment constant dels preus provocat en part pels conflictes bèl·lics, Ucraïna, Etiòpia, Iemen , Malí, Níger, Burkina Faso, Somàlia, Congo , Moçambic,… , i altrament per la cobdícia il·limitada dels mercaders capitalistes.
Afegim aquí les arribades de persones que fugen d’aquelles guerres, dels efectes devastadors de l’escalfament global, de la misèria , de … , i dels beneficis que tot això, ha comportat, comporta i comportarà mes en el futur als mercaders capitalistes, i als molts corruptes que col·laboren en aquest tràfic.
Ja es veuen llums nadalenques pels carrers – el vent n’ha fet malbé algunes – , els comerços ja prepararen la seva cantarella, i a les fàbriques de torrons fan hores extraordinàries.
I, arribarà Nadal, i alguns amb el cor trencat – no gaires dissortadament – prepararan el Tió, l’arbre i les llumetes, i els àpats nadalencs, amb els fills, els pares, els avis,…
I, es lliuraran regals, es desitjaran felicitat,.., cal fer-ho pels infants, pels avis, per,…
Recordeu algun Nadal, sense conflictes en algun lloc d’aquest món?
Comentaris
-
Cert, però...[Ofensiu]llpages | 05-11-2023
reprodueixo aquí fragments d’un article de l'any 2017 (vegeu https://elpais.com/elpais/2017/09/20/planeta_futuro/1505937495_452873.html). “Fa 100 anys només un petit grup de dones a tot el món podia votar, avui són una immensa majoria. No ens hem de remuntar tant: fins al 1975 a Espanya un compte bancari requeria l'autorització d'un home. Unes 120 milions de vides de nens s'han salvat des de l'any 1990, principalment gràcies a les vacunes. Però les vacunes no salven vides, també les milloren. Segons dades d'Unicef, avui hi ha 16 milions de persones que poden caminar, quan abans dels anys vuitanta haurien quedat en una cadira de rodes per culpa de la poliomielitis. A començaments del segle passat la humanitat tenia una esperança de vida de 32 anys. Aquesta xifra va pujar a 52 als anys seixanta. I, des de llavors, no ha fet més que augmentar fins a assolir els 72 actuals. Les vacunes, el sanejament i la higiene tenen bona part de la culpa d'aquest fenomen. Avui l'11% de la població està famolenca, davant gairebé el 15% del 2005. La desnutrició en menors de cinc anys apunta una tendència molt més positiva: malgrat que encara la pateixen 155 milions de nens, la reducció des del 2005 ha estat de 6 punts (del 29,5% al 22,9%). Hi ha hagut avenços significatius en la reducció de l'extrema pobresa: fa 17 anys, el 35% de la població vivia amb menys d'1,9 dòlars al dia; avui representa el 9%. Tot i que és el primer pas per sortir de la misèria, sobrepassar aquesta quantitat no vol dir superar-la. En encendre les notícies pot semblar el contrari, però el món avui és menys violent que en pràcticament qualsevol altra època coneguda. Les estadístiques mostren que estem en una era amb el menor nombre d'homicidis des de l'any 1300. Les guerres maten ara menys persones que gairebé en qualsevol moment de l'últim segle. La dada negativa és el terrorisme, que sí que arriba a les seves cotes més altes des que va començar aquest fenomen. Però no als països occidentals, com es podria percebre pels últims atemptats a Europa.
El món té reptes seriosos als quals donar solució en els propers anys per evitar-ho. El canvi climàtic sens dubte és una de les amenaces més grans que planen sobre el planeta, però n'hi ha moltes altres. També en salut: encara que anem guanyant la lluita contra les malalties infeccioses, inclosa la sida, les no transmissibles van guanyant terreny i la resistència als antibiòtics amenacen anys d'avenços. La crisi dels refugiats continua augmentant i els Estats no semblen donar la resposta adequada. Si no continuen els esforços de la comunitat internacional (ja sigui des del punt de vista econòmic, diplomàtic o polític), moltes d'aquestes millores es poden frenar, fins i tot revertir-se. Però la humanitat té a la mà que no sigui així.”
-
La gran hipocresia[Ofensiu]Aleix de Ferrater | 04-11-2023 | Valoració: 10
Per desgràcia, les festes de Nadal s'han convertit en la gran hipocresia del món occidental. Ara, jo m'ho prenc com un dinar o dos, Nadal i Sant Esteve. I prou. Compraré un regal per la meva fillola, un per la dona i un altre pel pare. I prou. M'agrada l'hivern, el gaudiré i no miraré gaire les notícies. Sigui com sigui, gaudirem aquestes festes de la millor manera personal possible, sense excessos. El que estan fent els israelian i la timidesa d'Occident és fastigós. Una abraçada.
Aleix
s a -
Tot és negoci. [Ofensiu]PERLA DE VELLUT | 04-11-2023
Has redactat una problemàtica sobre el món i les seues conseqüències pels diners.
Realment és molt trist, perquè la vida és així. Tot porta als diners.
Cordialment.
Perla de vellut
-
Trist[Ofensiu]Prou bé | 04-11-2023
Molt trist perquè és real.
Amb total cordialitat
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=991695864)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.