Cercador
LA CATALUNYA DELS PATRICIS
Un relat de: Antonio Mora VergésPersona que per la seva naixença o altes virtuts sobresurt entre els seus conciutadans, i sobretot la que obra en benefici de la comunitat o pàtria a la qual pertany.
Està clar – almenys per a mi – que d’ençà de 1.714, s’ha instaurat a Espanya una ‘cultura’ que justifica l’espoli sistemàtic de Catalunya, i dels catalans. La nostra persistència com a país, s’explica en gran mesura per l’acció dels nostres patricis, que d’aquesta forma retornaven a la societat els fruits del seu èxit econòmic i social.
El feixisme, com el lleixiu, va dissoldre definitiva i irreversiblement , les virtuts humanes – força escadusseres, val a dir-ho – que conservaven encara els nostres botxins. No em va sorprendre que la Ministra del Descontrol Econòmic, suggerís un augment dels impostos a Catalunya, vaig trobar a faltar alternatives com : el tràfic de menors, la venda d’òrgans, la eutanàsia o el genocidi sistemàtic; cal donar-los temps.
Ara no tenim dissortadament patricis, com a molt ‘espònsors’ que volen posar-nos la seva marca damunt la pell com es fa amb el bestiar, o com feien els nazis de tant trist record.
Voltant per Catalunya és fàcil trobar encara mostres de l’actuació dels patricis, alhora en alguns indrets hom pot constatar la manifesta ingratitud d’alguns col•lectius, que s’entesten en minimitzar la figura i l’obra d’aquests catalans excepcionals.
Us proposo recollir i fer públics tots els casos que conegueu, i us sembli que no tenen el reconeixement merescut. Començo amb :
EDUARD TODA I GUELL que va costejar la portada d’aigües a l’Argentera [ El Baix Camp]
![](http://1.bp.blogspot.com/-D7txiby4cZA/TWYkWwHN_LI/AAAAAAAANN4/1Ur45bRSBY0/s320/Argentera.jpg)
EMILIA CARLES TOLRÀ, marquesa de Sant Esteve de Castellar, que va fer edificar les escoles, de Cabrils [ Maresme] i Castellar del Vallès [ Vallès Occidental ]
![](http://4.bp.blogspot.com/-U7Nk0jUUQss/TWYleg5tbdI/AAAAAAAANOg/NXlEn2uwx7M/s320/EMILIA%2BESCOLA.jpg)
![](http://4.bp.blogspot.com/--wDu4aV9ebQ/TWYkoE5X4iI/AAAAAAAANOA/uU99ilrnHhM/s320/Argentera%2BTolr%25C3%25A0.jpg)
Aquella era una Nació d’àligues, aquesta d’avui ho és d’aus de granja.
Comentaris
-
Pere Gabarró Garcia[Ofensiu]Aleix de Ferrater | 01-03-2011 | Valoració: 10
Et felicito pel relat, la definició, la pulcritud i exactitud del què escrius, com ho fas i de la proposta. Jo proposo a Pere Gabarró i Garcia, metge i muntanyenc. Com a metge va ser un dels impulsors de la cirurgia plàstica els anys 30 i 40, tant a la Guerra Civil espanyola com després a l'exili d'Anglaterra, on va ser nomenat cap mèdic de la regió de Manchester, ocupant diversos càrrecs en altres tants hospitals. aiximateix va ser un gran impulsor de la catalanització de la medicina a Catalunya, els anys 20 i 30 i també de la farmàcia.
L'any 2009 el Col.legi de Metges de Barcelona li dedicà l'any a la seva obra. I com a muntanyenc va ser un gran impulsor d'aquesta activitat els anys 20 i 30, amb especial dedicació a la Pica d'Estats, el pic més alt del Pirineu català, on una via d'accés al cim duu el seu nom. També voldria destacar els grans records que tinc com a net seu en les excursions que fèiem per tot Catalunya, quan jo era un marrec. L'avi Pere va néixer a Igualada el 1899 i va morir a Barcelona el 1980. Sempre el recordaré amb el seu somriure franc. -
RAFAEL PATXOT I JUBERT[Ofensiu]Gilet56 | 01-03-2011 | Valoració: 10
Molt bo, l'article i la iniciativa.
Hi col·laboro doncs, proposant la figura de'n RAFAEL PATXOT I JUBERT.
Patxot va néixer a Sant Feliu de Guixols, l'any 1872 i va morir, exil·liat, a Ginebra, l'any 1964.
De'n Patxot en podriem escriure un llibre. Però aquí, no és el cas. Només apuntar-ne algunes dades:
El 1926 construí i pagà, a Sant Feliu, un observatori astronòmic. Va ser autor de diverses obres divulgadores de la meteorologia catalana.
Col·laborà en la Col·lecció Popular de l'Avenç, amb diverses traduccions.
Fou marmesor de la seva cunyada, Concepció Rabell i, com a tal, va crear la Fundació Concepció Rabell, finançant l'OBRA DEL CANÇONER POPULAR i, per tant, moltes de les missions de recerca fetes per Joan Amades.
Va finançar nombrosos concursos musicals.
L'any 1925 va instituir la Fundació d'Estudi de la Masia Catalana. Aquet mateix any, promocionà les beques d'estudi per a dones, a través de l'Institut de Cultura de la Dona.
Molt vinculat a Francesc Cambó i a la LLiga, l'any 1936, perseguit per les seves ideies, es va haver d'exil·liar de Catalunya, establint la seva residència a Suissa.
Va mantenir, fins la seva mort, una irreductible actitud de rebuig i oposició al règim franquista.
Patxot va marxar de Catalunya forçat i desenganyat per molts dels seus compatriotes, i no hi torna mai més a causa dels franquistes.
No cal dir que avui, els hereus politics d'uns i altres el continuen sotmetent a un oblit vergonyant.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1427642148)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.