Cercador
IN MEMORIAM. ELS CAPUTXINS A OLOT.
Un relat de: Antonio Mora Vergés Jordi Pujiula i Ribera (Olot, 1947-2011), escrivia a :
https://www.olotcultura.cat/wp-content/uploads/2018/06/33.pdf?fbclid=IwAR3nacFIZ9XamvnGgIHrfxNJNmgcfufIl1kbTUHJa7BxrtLN0zFvs2lfBpk
L’orde dels frares caputxins s’instal·là a Olot, a petició del govern de la
ciutat, a partir de 1627, que és quan es féu l’acte de fundació i es posà la
primera pedra de l’església.
Aquest primer convent, situat en el lloc que avui és la plaça Clarà,
funcionà fins al 1835, una de les dates cícliques del mal temps per als
religiosos, quan la comunitat fou exclaustrada i l’església i el convent
quedaren abandonats.
Uns edificis que, per trobar-se fora dels murs de la ciutat, foren baluards
cobejats i centre de fortes lluites durant la primera carlinada; fins al 1850, quan
les restes d’aquell primer convent de caputxins foren venudes per l’estat i ben
aviat començà allà mateix la urbanització del que seria el Camp de Mart,
precedent de l’actual parc.
L’any 1884, les autoritats locals
decidiren que seria convenient el retorn de la comunitat a Olot, ja pels bons
records que havien deixat, ja com a desgreuge de les actuacions dutes a terme
en període de la Desamortització.
La primera pedra fou col·locada amb
tota solemnitat a primers de l’any següent, en uns terrenys al sud de la
ciutat, entre Can Vayreda i el riu.
Els caputxins s’instal·laren al seu nou convent pel juny de 1886, un
edifici que tenia al seu davant només l’extens pla de Llacs.
La tasca dels caputxins a Olot no es limità mai als aspectes estrictament
religiosos, sinó que oferiren una bona mostra de treball intel·lectual i
d’auxili social.
Aquesta situació es perllongà fins a
l’alçament armat dels militars feixistes encapçalats pel general Franco contra el govern LEGÍTIM i
DEMOCRA`TIC de la II República , quan l’església i elconvent foren incendiats i
completament destruïts i es perdé un
valuós patrimoni per a la ciutat, en especial la seva biblioteca.
La victòria dels sediciosos – que havien tingut l recolzament de la
Jerarquia de l’església catòlica - facilita que , l’edifici es reedifiques sota la direcció de l’arquitecte Josep Danés i
Torras (Olot, 1891 – Olot, 1955, i els caputxins s’hi reinstal·laren el 1943, fins
que abandonaren definitivament Olot, el 1972.
La fotografia correspon a l’any 1919
i és obra de Joaquim Castells Simón (Arenys de Mar, 1874-1941), un conegut fabricant de
randes i afeccionat a la fotografia,
corresponsal gràfic de diverses publicacions estatals, que va deixar una
extensa obra, d’alt valor etnològic i històric, al llarg dels seus viatges pel
país.
https://www.academia.edu/43223111/Joaquim_Castells_i_Simon_1874-1941_._Uns_apunts_biogr%C3%A0fics
Pels seus lligams familiars – el fill estudià als escolapis d’Olot–, féu
moltes fotografies de la nostra ciutat i els seus entorns.
https://www.monestirs.cat/monst/garrot/gt08capu.htmhttps://docplayer.es/142273312-L-arquitecte-i-el-mosaicista-les-col-laboracions-de-josep-danes-amb-lluis-bru-a-l-esglesia-dels-caputxins-d-olot.html?fbclid=IwAR13HrPBRxW64Qew759znoedXue8tzSMPa5V88fBlStAQOjtZJnAlqHJcLQ
Olot no ha tingut cura del seu patrimoni històric
https://www.olotcultura.cat/wp-content/uploads/2018/06/33.pdf?fbclid=IwAR3nacFIZ9XamvnGgIHrfxNJNmgcfufIl1kbTUHJa7BxrtLN0zFvs2lfBpk
L’orde dels frares caputxins s’instal·là a Olot, a petició del govern de la
ciutat, a partir de 1627, que és quan es féu l’acte de fundació i es posà la
primera pedra de l’església.
Aquest primer convent, situat en el lloc que avui és la plaça Clarà,
funcionà fins al 1835, una de les dates cícliques del mal temps per als
religiosos, quan la comunitat fou exclaustrada i l’església i el convent
quedaren abandonats.
Uns edificis que, per trobar-se fora dels murs de la ciutat, foren baluards
cobejats i centre de fortes lluites durant la primera carlinada; fins al 1850, quan
les restes d’aquell primer convent de caputxins foren venudes per l’estat i ben
aviat començà allà mateix la urbanització del que seria el Camp de Mart,
precedent de l’actual parc.
L’any 1884, les autoritats locals
decidiren que seria convenient el retorn de la comunitat a Olot, ja pels bons
records que havien deixat, ja com a desgreuge de les actuacions dutes a terme
en període de la Desamortització.
La primera pedra fou col·locada amb
tota solemnitat a primers de l’any següent, en uns terrenys al sud de la
ciutat, entre Can Vayreda i el riu.
Els caputxins s’instal·laren al seu nou convent pel juny de 1886, un
edifici que tenia al seu davant només l’extens pla de Llacs.
La tasca dels caputxins a Olot no es limità mai als aspectes estrictament
religiosos, sinó que oferiren una bona mostra de treball intel·lectual i
d’auxili social.
Aquesta situació es perllongà fins a
l’alçament armat dels militars feixistes encapçalats pel general Franco contra el govern LEGÍTIM i
DEMOCRA`TIC de la II República , quan l’església i elconvent foren incendiats i
completament destruïts i es perdé un
valuós patrimoni per a la ciutat, en especial la seva biblioteca.
La victòria dels sediciosos – que havien tingut l recolzament de la
Jerarquia de l’església catòlica - facilita que , l’edifici es reedifiques sota la direcció de l’arquitecte Josep Danés i
Torras (Olot, 1891 – Olot, 1955, i els caputxins s’hi reinstal·laren el 1943, fins
que abandonaren definitivament Olot, el 1972.
La fotografia correspon a l’any 1919
i és obra de Joaquim Castells Simón (Arenys de Mar, 1874-1941), un conegut fabricant de
randes i afeccionat a la fotografia,
corresponsal gràfic de diverses publicacions estatals, que va deixar una
extensa obra, d’alt valor etnològic i històric, al llarg dels seus viatges pel
país.
Pels seus lligams familiars – el fill estudià als escolapis d’Olot–, féu
moltes fotografies de la nostra ciutat i els seus entorns.
https://www.monestirs.cat/monst/garrot/gt08capu.htmhttps://docplayer.es/142273312-L-arquitecte-i-el-mosaicista-les-col-laboracions-de-josep-danes-amb-lluis-bru-a-l-esglesia-dels-caputxins-d-olot.html?fbclid=IwAR13HrPBRxW64Qew759znoedXue8tzSMPa5V88fBlStAQOjtZJnAlqHJcLQ
Olot no ha tingut cura del seu patrimoni històric
Comentaris
-
No tenir cura[Ofensiu]Prou bé | 30-11-2021 | Valoració: 10
Ni a Olot ni a molts indrets de Catalunya (per centrar-nos al nostre país), s'han preservat els tresors arquitectònics (per centrar-nos en un tema), tresors representatius d'èpoques i costums!
Desitgem el que no tenim i no estimem el que sí és nostre!
Amb total cordialitat
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1209958089)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.