Cercador
Tresors sota la boira, el lloc de Fals. Fonollosa. Bages
Un relat de: Antonio Mora VergésAnàvem el Joan Escoda Prats, i l’Antonio Mora Vergés; el dia era més que rúfol; caminàvem sota una espessa boira , el fred que ens arribava al moll de l’os, feia que la pluja alhora que torrencial fos angelant, ens calia extremar la precaució en llocs com la baixada encimentada que ens portarà sota el lloc de Fals, que estava literalment gelada.
Quan al topònim, Coromines defensa que deriva del nom propi FALKS ; recull però, tractant-se d’un lloc fondo que pugui evolucionar del llatí FAUCES ‘ gola’ i fins la hipòtesi de la falc, - eina agrícola que es feia servir per a segar - atenen la peculiar forma de vall corba.
No podem però descartar , atenen a la seva situació, a la primera línia enfront del món àrab durant molts i molts anys , exercint una clara funció de falca en aquestes terres de frontera; que sigui justament aquesta funció de falcar, la que origina aquest singular topònim.
![](http://2.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TROLRudWReI/AAAAAAAAMcs/kVgJZ2qTUXQ/s320/1%2BTORRE.jpg)
Endevinàvem més que veiem les torres del castell, que s’alcen, separades per un barranc, al vessant dret de la riera de Fonollosa.
![](http://1.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TROLEe8aOeI/AAAAAAAAMck/ieAk_29zlZk/s320/1%2BTORRE%2BCINDRI.jpg)
Pujàvem amb molt de compte fins al pla de l’església i la rectoria, i des d’allà observava. Malgrat la boira, adverteixo clarament els forats del cindri o cintra,[ bastida de fusta que sosté una volta, un arc en construcció, fins que està posada la clau]. El cindri havia de ser suficientment resistent per suportar el pes del pont fins que es col•locava la clau i tot el conjunt quedés ferm i estable per poder resistir les batzegades del corrent d'aigua. Em pregunto – i us pregunto amics lectors - , hi havia un pont entre ambdós costats ? Fem una mínima recerca – el dia no permet gaire cosa més - , hi no trobem cap evidència del lloc on descansava – en el seu cas - l’altra part del pont. El lloc estarà sota el domini dels vescomtes de Cardona des de principis del segle XI, fins a la desaparició dels senyorius jurisdiccionals ; es succeiran com a castlans : Bonefilio de falchos l’any 1.021; Arnau Bernat de Falcs 1.123; Ponç de Falcs 1.176; Guillem de Falcs,.. De l’antic castell en resta únicament la torre que protegeix el conjunt d’edificacions entorn de l’església; la que em cridava l’atenció fou construïda possiblement cap al final de la edat mitjana; aquesta segona torre té un mur atalussat que l’envolta, d’època moderna,; això confirma la seva utilització militar en el període en que s’utilitzaven ja les armes de foc i l’artilleria.
![](http://3.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TROKvDMNzOI/AAAAAAAAMcc/cB8v375BGz4/s320/1%2BVISTA%2BFALS.jpg)
Aconseguim una imatge del conjunt monumental, que formen la rectoria, adossada al temple de Sant Vicenç per ponent, i una torre cilíndrica de l’antic castell de Fals situada a l’extrem oposat del turó.
Just al darrera es troba el cementiri, quina porta es cobreix quan es duen a terme les representacions del pessebre vivent, deixant però la seva peculiaríssima portalada visible.
![](http://2.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TROKjQFD2pI/AAAAAAAAMcU/4GRGtQmbyCE/s320/1%2BC%2BEMENTIRI.jpg)
Desfem els nostres passos fins a l’aparcament; malgrat les capelines, i el calçat ‘de qualitat’, anem literalment ‘xops’ , ens sentim balbs i comencem a tenir símptomes d’hipotèrmia, res però que puguem solucionar assentats en una taula, al Molí de Boixeda, fruint d’un bon plat d’escudella i la seva corresponent carn d’olla. També pel que fa a la gastronomia, gaudim en aquest país nostre , autèntics tresors.
Quan al topònim, Coromines defensa que deriva del nom propi FALKS ; recull però, tractant-se d’un lloc fondo que pugui evolucionar del llatí FAUCES ‘ gola’ i fins la hipòtesi de la falc, - eina agrícola que es feia servir per a segar - atenen la peculiar forma de vall corba.
No podem però descartar , atenen a la seva situació, a la primera línia enfront del món àrab durant molts i molts anys , exercint una clara funció de falca en aquestes terres de frontera; que sigui justament aquesta funció de falcar, la que origina aquest singular topònim.
![](http://2.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TROLRudWReI/AAAAAAAAMcs/kVgJZ2qTUXQ/s320/1%2BTORRE.jpg)
Endevinàvem més que veiem les torres del castell, que s’alcen, separades per un barranc, al vessant dret de la riera de Fonollosa.
![](http://1.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TROLEe8aOeI/AAAAAAAAMck/ieAk_29zlZk/s320/1%2BTORRE%2BCINDRI.jpg)
Pujàvem amb molt de compte fins al pla de l’església i la rectoria, i des d’allà observava. Malgrat la boira, adverteixo clarament els forats del cindri o cintra,[ bastida de fusta que sosté una volta, un arc en construcció, fins que està posada la clau]. El cindri havia de ser suficientment resistent per suportar el pes del pont fins que es col•locava la clau i tot el conjunt quedés ferm i estable per poder resistir les batzegades del corrent d'aigua. Em pregunto – i us pregunto amics lectors - , hi havia un pont entre ambdós costats ? Fem una mínima recerca – el dia no permet gaire cosa més - , hi no trobem cap evidència del lloc on descansava – en el seu cas - l’altra part del pont. El lloc estarà sota el domini dels vescomtes de Cardona des de principis del segle XI, fins a la desaparició dels senyorius jurisdiccionals ; es succeiran com a castlans : Bonefilio de falchos l’any 1.021; Arnau Bernat de Falcs 1.123; Ponç de Falcs 1.176; Guillem de Falcs,.. De l’antic castell en resta únicament la torre que protegeix el conjunt d’edificacions entorn de l’església; la que em cridava l’atenció fou construïda possiblement cap al final de la edat mitjana; aquesta segona torre té un mur atalussat que l’envolta, d’època moderna,; això confirma la seva utilització militar en el període en que s’utilitzaven ja les armes de foc i l’artilleria.
![](http://3.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TROKvDMNzOI/AAAAAAAAMcc/cB8v375BGz4/s320/1%2BVISTA%2BFALS.jpg)
Aconseguim una imatge del conjunt monumental, que formen la rectoria, adossada al temple de Sant Vicenç per ponent, i una torre cilíndrica de l’antic castell de Fals situada a l’extrem oposat del turó.
Just al darrera es troba el cementiri, quina porta es cobreix quan es duen a terme les representacions del pessebre vivent, deixant però la seva peculiaríssima portalada visible.
![](http://2.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TROKjQFD2pI/AAAAAAAAMcU/4GRGtQmbyCE/s320/1%2BC%2BEMENTIRI.jpg)
Desfem els nostres passos fins a l’aparcament; malgrat les capelines, i el calçat ‘de qualitat’, anem literalment ‘xops’ , ens sentim balbs i comencem a tenir símptomes d’hipotèrmia, res però que puguem solucionar assentats en una taula, al Molí de Boixeda, fruint d’un bon plat d’escudella i la seva corresponent carn d’olla. També pel que fa a la gastronomia, gaudim en aquest país nostre , autèntics tresors.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1815556842)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.