Cercador
TORRE O CASTELL DE CAN PASCOL. CASTELLVI DE LA MARCA
Un relat de: Antonio Mora VergésLa distingíem des del Castellot el Marcel Morató Tort, i l’Antonio Mora Vergés, s’alça al cim d'una penya, a la riba esquerra de la riera de Marmellar.
Pel que fa als estils arquitectònics la trobem qualificada com, Medieval, Romànic.
Costa d’arribar fins la torre de guaita i bada, la vegetació i la brusca s’han ensenyorit de les restes de la masia que va créixer a redós d’aquesta infraestructura militar, de caire clarament defensiu i/o preventiu.
![](http://3.bp.blogspot.com/-JRND3P68u2w/UGFsNwq4AOI/AAAAAAAAVXc/wwGL0ECT3aA/s320/1%2Bptorre.jpg)
La torre té a l'interior una longitud de 250 centímetres, i una amplada de 130 centímetres, a la part baixa el gruix del mur és de 140 centímetres; l'alçada en el moment de la nostra visita és d'un màxim de 8-9 metres, presenta un estat ruïnós, i s’ha perdut més de la meitat del seu tancament perimetral.
![](http://4.bp.blogspot.com/-vE5QFbAkjCo/UGFsTaEvbZI/AAAAAAAAVXo/3KToe4Nv0jA/s320/1%2Bptorre%2Boberta.jpg)
Les restes dels forats de pal de biga ens indiquen que la torre tindria dos pisos, son visibles encara parts de l'encanyissat del sostre, i d’una possible xemeneia.
A la planta baixa advertim les restes del que podria haver estat un dipòsit de recollida d'aigua, cobert per sostre de bigues i arrebossat de calç.
Aquí i allà, el que va ser una casa ‘forta’ ens deixa veure parets senceres de tàpia, que els anys van dissolent amb l’ajuda del vent i la pluja, per arreu també se’ns fan visibles restes d'arcades de mig punt, amb carreus de bona mida.
M’explica el Marcel, que la casa fou abandonada en les primeres dècades del segle XX.
Ramón Menéndez Pidal, (La Corunya, 13 de març de 1869 - Madrid, 14 de novembre de 1968), alhora que ideòleg del nacionalisme espanyol (Castilla creó la nación por mantener su pensamiento ensanchado hacia la España toda), i aferrissat defensor de la castellanització de Catalunya i el País Basc – amb les mesures que calgués aplicar - , va ser un dels més prestigiosos medievalistes espanyols, i reconeixia que devem molts als àrabs : "nos enseñaron a proteger bien la hueste con atalayas, a enviar delante de ella algaradas, a guiarla con buenos adalides, a vigilar el campamento con robdas o rondas, a dar rebato en el enemigo descuidado."
En els territoris que van estar sota el seu domini, s’aixecaran per arreu قلعة, برج, castells o torres ‘Qalat’ o ‘Qalatos’ en la seva parla, que passaran a mans dels cristians, quan amb l’ajuda dels francs se’ls venci militarment.
![](http://2.bp.blogspot.com/-Y2pHNS07HdI/UGFsGonwrXI/AAAAAAAAVXQ/0sUsAapbyPw/s320/1%2Btorre%2Bfinal.jpg)
Feia un ventet suau que semblava repetir quan passava entre els pins que s’han convertit ens els senyors de la contrada ‘Allah akbar’ والله أكبر. Comparteixo la tesis del Menendez Pidal, pel que fa a l’aportació dels àrabs, amb la mateixa vehemència que discrepo del seu ‘nacionalisme excloent i repressor ‘.
Pel que fa als estils arquitectònics la trobem qualificada com, Medieval, Romànic.
Costa d’arribar fins la torre de guaita i bada, la vegetació i la brusca s’han ensenyorit de les restes de la masia que va créixer a redós d’aquesta infraestructura militar, de caire clarament defensiu i/o preventiu.
![](http://3.bp.blogspot.com/-JRND3P68u2w/UGFsNwq4AOI/AAAAAAAAVXc/wwGL0ECT3aA/s320/1%2Bptorre.jpg)
La torre té a l'interior una longitud de 250 centímetres, i una amplada de 130 centímetres, a la part baixa el gruix del mur és de 140 centímetres; l'alçada en el moment de la nostra visita és d'un màxim de 8-9 metres, presenta un estat ruïnós, i s’ha perdut més de la meitat del seu tancament perimetral.
![](http://4.bp.blogspot.com/-vE5QFbAkjCo/UGFsTaEvbZI/AAAAAAAAVXo/3KToe4Nv0jA/s320/1%2Bptorre%2Boberta.jpg)
Les restes dels forats de pal de biga ens indiquen que la torre tindria dos pisos, son visibles encara parts de l'encanyissat del sostre, i d’una possible xemeneia.
A la planta baixa advertim les restes del que podria haver estat un dipòsit de recollida d'aigua, cobert per sostre de bigues i arrebossat de calç.
Aquí i allà, el que va ser una casa ‘forta’ ens deixa veure parets senceres de tàpia, que els anys van dissolent amb l’ajuda del vent i la pluja, per arreu també se’ns fan visibles restes d'arcades de mig punt, amb carreus de bona mida.
M’explica el Marcel, que la casa fou abandonada en les primeres dècades del segle XX.
Ramón Menéndez Pidal, (La Corunya, 13 de març de 1869 - Madrid, 14 de novembre de 1968), alhora que ideòleg del nacionalisme espanyol (Castilla creó la nación por mantener su pensamiento ensanchado hacia la España toda), i aferrissat defensor de la castellanització de Catalunya i el País Basc – amb les mesures que calgués aplicar - , va ser un dels més prestigiosos medievalistes espanyols, i reconeixia que devem molts als àrabs : "nos enseñaron a proteger bien la hueste con atalayas, a enviar delante de ella algaradas, a guiarla con buenos adalides, a vigilar el campamento con robdas o rondas, a dar rebato en el enemigo descuidado."
En els territoris que van estar sota el seu domini, s’aixecaran per arreu قلعة, برج, castells o torres ‘Qalat’ o ‘Qalatos’ en la seva parla, que passaran a mans dels cristians, quan amb l’ajuda dels francs se’ls venci militarment.
![](http://2.bp.blogspot.com/-Y2pHNS07HdI/UGFsGonwrXI/AAAAAAAAVXQ/0sUsAapbyPw/s320/1%2Btorre%2Bfinal.jpg)
Feia un ventet suau que semblava repetir quan passava entre els pins que s’han convertit ens els senyors de la contrada ‘Allah akbar’ والله أكبر. Comparteixo la tesis del Menendez Pidal, pel que fa a l’aportació dels àrabs, amb la mateixa vehemència que discrepo del seu ‘nacionalisme excloent i repressor ‘.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1665993166)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.