Cercador
TORÀ. SANT SALVADOR DE L’AGUDA
Un relat de: Antonio Mora VergésAnàvem el Joan Escoda Prats i l’Antonio Mora Vergés per les terres de la Segarra que fan frontera, entre el Solsonès, l’Anoia i el Bages.
La nostra destinació ens feia entrar dins el terme de Torà, a l’escut de la població hi ha un brau i algú defensa l’origen del topònim del llatí tauranum, derivat de Taurus; atesa la seva situació de frontera en el període la invasió sarraïna; m’agrada més la tesis que ho fa derivar de l’àrab THAURAN ‘ El senyor’; no gaire lluny, CALAF ,és també un topònim d’origen àrab.
El llogaret de l'Aguda (o l'Aguda de Torà), es troba dominant Torà a dalt d'un turó i oberta a tots els vents ; amb les casetes que l'envolten, dista uns 4 km escassos de la vila, i s'hi arriba per una pista que surt de la carretera de Calaf a Ponts; el topònim prové – hi ha al respecte unanimitat filològica - de la situació orogràfica del lloc: un cim ben afilat "agut".
![](http://3.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TUqarXX1N5I/AAAAAAAAM-4/yKK439Nowt8/s320/AGUDA%2BVISTA%2BDES%2BDEL%2BDEVANT.jpg)
![](http://2.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TUqarP-VDgI/AAAAAAAAM-w/Eqjge68Mpto/s320/AGUDA%2BVISTA%2BDES%2BDEL%2BDARRERA.jpg)
La boira fa augmentar la sensació d’aïllament, de trobar-se en un lloc encastellat; no costa gaire imaginar-se aquest indret al començament de l’alta edat mitjana; en aquell període històric, l'església de Sant Salvador de l'Aguda era la parroquial del terme. Amb la reconquesta, la gent baixarà al pla, i Sant Salvador perdrà la seva condició en benefici del Santuari de Santa Maria de l'Aguda, que al ensems ho farà en favor de Sant Gil de Torà ; inicialment sufragània de la de l'Aguda, el 1430 obtingué la possibilitat de tenir fonts baptismals i que el vicari de l'Aguda residís sempre a la vila, i el 1438 obtingué la plena categoria de parròquia. La Parroquià de Sant Salvador de l’Aguda s’esmenta l’any 1100 en què els vescomtes de Cabrera, aleshores senyors de l’Aguda, donaren la seva capellania a Santa Maria de Solsona. Passarà pel domini dels Cervera, per acabar definitivament a l’orbita dels Cardona.
Es tracta d’un edifici romànic d’una sola nau, coberta amb volta de canó de perfil apuntat i capçada a llevant per un absis semicircular, i porta al mur de migdia. L’aparell ha estat fet de carreus ben escairats i irregulars, disposats en filades uniformes, fet que evidencia les formes pròpies de les construccions del segle XII.![](http://4.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TUqbK8lAHzI/AAAAAAAAM_Q/pEydlygsV_I/s320/AGUDA%2BPORTA.jpg)
![](http://4.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TUqbKx_QxBI/AAAAAAAAM_I/mCsLuBQD1a0/s320/AGUDA%2BINTERIOR.jpg)
![](http://3.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TUqbKesJW1I/AAAAAAAAM_A/hqsFJI2zK-0/s320/AGUDA%2BABSIS1.jpg)
M’agrada pensar que malgrat la manca de materials d’obra, en la tècnica emprada en aquestes esglésies, es fa ja perceptible ‘ la finesa àrab’ . És en tot cas , aquest és un tema poc estudiat, i per descomptat gens divulgat. El sol llueix tímidament entre les boires per deixar-nos veure la senzilla majestat d’aquesta església romànica.
La nostra destinació ens feia entrar dins el terme de Torà, a l’escut de la població hi ha un brau i algú defensa l’origen del topònim del llatí tauranum, derivat de Taurus; atesa la seva situació de frontera en el període la invasió sarraïna; m’agrada més la tesis que ho fa derivar de l’àrab THAURAN ‘ El senyor’; no gaire lluny, CALAF ,és també un topònim d’origen àrab.
El llogaret de l'Aguda (o l'Aguda de Torà), es troba dominant Torà a dalt d'un turó i oberta a tots els vents ; amb les casetes que l'envolten, dista uns 4 km escassos de la vila, i s'hi arriba per una pista que surt de la carretera de Calaf a Ponts; el topònim prové – hi ha al respecte unanimitat filològica - de la situació orogràfica del lloc: un cim ben afilat "agut".
![](http://3.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TUqarXX1N5I/AAAAAAAAM-4/yKK439Nowt8/s320/AGUDA%2BVISTA%2BDES%2BDEL%2BDEVANT.jpg)
![](http://2.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TUqarP-VDgI/AAAAAAAAM-w/Eqjge68Mpto/s320/AGUDA%2BVISTA%2BDES%2BDEL%2BDARRERA.jpg)
La boira fa augmentar la sensació d’aïllament, de trobar-se en un lloc encastellat; no costa gaire imaginar-se aquest indret al començament de l’alta edat mitjana; en aquell període històric, l'església de Sant Salvador de l'Aguda era la parroquial del terme. Amb la reconquesta, la gent baixarà al pla, i Sant Salvador perdrà la seva condició en benefici del Santuari de Santa Maria de l'Aguda, que al ensems ho farà en favor de Sant Gil de Torà ; inicialment sufragània de la de l'Aguda, el 1430 obtingué la possibilitat de tenir fonts baptismals i que el vicari de l'Aguda residís sempre a la vila, i el 1438 obtingué la plena categoria de parròquia. La Parroquià de Sant Salvador de l’Aguda s’esmenta l’any 1100 en què els vescomtes de Cabrera, aleshores senyors de l’Aguda, donaren la seva capellania a Santa Maria de Solsona. Passarà pel domini dels Cervera, per acabar definitivament a l’orbita dels Cardona.
Es tracta d’un edifici romànic d’una sola nau, coberta amb volta de canó de perfil apuntat i capçada a llevant per un absis semicircular, i porta al mur de migdia. L’aparell ha estat fet de carreus ben escairats i irregulars, disposats en filades uniformes, fet que evidencia les formes pròpies de les construccions del segle XII.
![](http://4.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TUqbK8lAHzI/AAAAAAAAM_Q/pEydlygsV_I/s320/AGUDA%2BPORTA.jpg)
![](http://4.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TUqbKx_QxBI/AAAAAAAAM_I/mCsLuBQD1a0/s320/AGUDA%2BINTERIOR.jpg)
![](http://3.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TUqbKesJW1I/AAAAAAAAM_A/hqsFJI2zK-0/s320/AGUDA%2BABSIS1.jpg)
M’agrada pensar que malgrat la manca de materials d’obra, en la tècnica emprada en aquestes esglésies, es fa ja perceptible ‘ la finesa àrab’ . És en tot cas , aquest és un tema poc estudiat, i per descomptat gens divulgat. El sol llueix tímidament entre les boires per deixar-nos veure la senzilla majestat d’aquesta església romànica.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=319455815)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.