Cercador
TOCATS DE LA VOLA'.
Un relat de: Antonio Mora VergésTornàvem sota una intensa pluja del Santuari de Sant Nazari de la Vola, el Sergi i la Ester, ens conduïen fins l'antiga parròquia rural de Sant Andreu situada a la vall del riu Fornès, a l'angle entre les serres de Cabrera i de Curull. El lloc pertany avui al municipi de Sant Pere de Torelló (Osona).
Quan al topònim Torelló; Coromines defensa un origen cèltic relacionat amb la tribu dels TARBELLI que hauria ocupat un tros d'Aquitània , entre Bordeus i els Pirineus. Aquesta tesi està reforçada per l'abundància de topònims cèltics al entorn de Torelló, CARERAC, GUBIAC, REIXAC, CODINAC,....
El Feliu i el Tomàs recolliran imatges de la contrada, protegits en algun moment a manera de sostre, per una capellina que la Carmen i jo mateix sosteníem amb no poques dificultats. Son aquesta mena de situacions les que - a banda de fer equip'- ens deixen un record inesborrable als que tenim el goig de participar-hi.
Em crida l'atenció una pica baptismal situada fora de l'església, i a l'ombra de l'esvelt campanar, el petit cementiri que literalment situat damunt de l'autovia C-37, ha esdevingut un lloc on sembla difícils garantir el descans etern' .
Tenia intenció de titular aquesta crònica com : SANT ANDREU DE LA VOLA. OSONA; el Feliu Añaños i Masllovet, en fa la tramesa d'una imatge que encertadament intitula tocats de la Vola'. Aprofito l'avinentesa per posar-hi aquest nom; com ho faríem anys endarrere amb la sortida pel que anomenàvem territori Jorba.
Esmentada com Avetola, [ lloc amb pocs, o cap avet] en trobem constància documental l'any 923; el nom evolucionarà fins l'actual Vola. La església de Sant Andreu fou consagrada el 1032. L'actual edifici és el resultat d'obres i ampliacions, dutes a termes en els anys 1594, 1774 i 1828.
El seu terme formà ajuntament propi, amb el nom de la Vola i Curull, fins el 1926, que es fusionà amb Sant Pere de Torelló.
El terme, que tenia 531 h el 1857 i 275 al moment d'unir-se a Sant Pere de Torelló, s'ha despoblat quasi totalment.
Travessa tot el terme la carretera de Vic a Olot a través del coll de Bracons; recentment la construcció de l'autovia C-37 de Vic a Olot ha fet possible la connexió amb la comarca de la Garrotxa a través del túnel de Bracons, la boca osonenca del qual se situa en aquest poble.
És popular a tota la comarca el Rector de la Vola, clergue francès de nom Pere Lafont, que regí la parròquia entre el 1592 i el 1612 i del qual hom conta encara acudits i facècies. En reproduïm una recollida per ANTONI VILA, PBRE.
Acostant-se'l dia de Cendra, y no sabent Mossèn Peyra les paraules que s'havien de dir al fer la seva imposició, va anar a Vich a trobar al senyor Bisbe, y aquest li digué que s'havia de dir:
«Memento horno quia pulvis est et in pulverem reverteris».
Com tinch la memoria tant flaca, ja tindrà la bondat de posar-m'ho en un cap de paper, - li va contestar Mossèn Peyra.
Li va escriure'l senyor Bisbe en un cap de paper y ell se va ficar el paper a la butxaca de les calces.
- Dispensi, - va dir en acabat Mossèn Peyra. --Això de «Memento homo» se deu haver de dir pels homes; però, y per les dònes què se'ls ha de dir?
El senyor Bisbe, esclafint una forta rialla, va dir-li:
-Cap de ruch! Home o dòna, tot es hu.
Va anar-se'n Mossèrl Peyra, y, arribat el dia de Cendra y l'hora de la benedicció y imposició de la mateixa, va butxaquejar per a treure's aquell paper de la butxaca; però com el dia d'anar a trobar al senyor Bisbe portava les calces noves y en aquell moment portava les de cada dia, no recordant -se de lo que deya aquell paper que tenia en les altres calces, va anar persignant als seus feligresos homes y imposant-los la cendra al front, tot dient ab tota la serietat:
- Per allò que tinch a les altres calces... ; Per allò que tinch a les altres calces, etc.
Quan va esser a les dònes, els anava dient a quiscuna d'elles:
-Cap de ruch, home o dòna, tot es hu... Cap de ruch, home o dòna, tot es hu, - puix aixís havia entès que havia de fer-ho.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=354610596)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.