Cercador
SANTUARI DE LA VERGE DEL TURA, OLOT. LA GARROTXA. GIRONA. CATALUNYA
Un relat de: Antonio Mora VergésLa Mei Garcia publicava en aquesta ocasió fotografies del Santuari de la Verge del Tura, a la ciutat d’Olot; apareix citat ja en un document de l¡any 872; trobàvem referència de la primitiva església en documents de l’any 1221, quan ja formava part del nucli urbà. L'any 1559 fou ampliat pel mestre d'obres gironí Enric Julià. La fàbrica actual correspon a la reedificació i ampliació de Francesc Mas dins les línies del barroc classicista. El projecte originari comportava una planta de creu llatina i una sola nau. L'interior fou totalment transformat per Joan Carles Panyó entre 1790 i 1814.
La façana simètrica. fou acabada per Josep Danés (1891-1955), l’any 1928. Consta de dues parts. La inferior, que presenta una porta amb un escut a la part superior i dues columnes estriades a cada cantó que sostenen un fris amb una inscripció. La part superior presenta una rosassa al mig, i a cada cantó dues escultures posades dins unes capelles decorades amb pilastres. Per sobre hi ha decoracions amb formes d'inspiració clàssica.
![](http://4.bp.blogspot.com/-qqjdEbGJTHo/U1OjDge05aI/AAAAAAAAd04/0MS3zyNDdX0/s640/1+tura+f.jpg)
El campanar d'agulles de l’any 1784 fou retallat en els dies foscos que seguien a la sedició dels militars feixistes contra el GOBIERNO DE LA II REPÚBLICA ESPAÑOLA ( 1936-39).
L'interior fou restaurat per l'arquitecte Joan Aubert i Camps (Olot, 1902-2004), a principis de la dècada dels 40, atenint-se molt versemblantment a l'estat original , del qual només en restaven pictòricament, els frescos de la cúpula.
El topònim Tura és per als lingüistes d’etimologia incerta. Potser pre-romana(relacionable amb Tor i Turó), potser forma femenina de tur.
![](http://3.bp.blogspot.com/-1BbCHhCXOuU/U1OjMebgpaI/AAAAAAAAd1A/4XdKQcjNooI/s640/1+tura.jpg)
S’acostuma a representar a la Verge en companya d’un bou, i curiosament a Vilafranca del Penedès, s’anomenava Tura, al bastonet de fusta que, ajudat del tascó, s'aplicava a la cua del culató de l'arada de fusta per subjectar la rella.
La façana simètrica. fou acabada per Josep Danés (1891-1955), l’any 1928. Consta de dues parts. La inferior, que presenta una porta amb un escut a la part superior i dues columnes estriades a cada cantó que sostenen un fris amb una inscripció. La part superior presenta una rosassa al mig, i a cada cantó dues escultures posades dins unes capelles decorades amb pilastres. Per sobre hi ha decoracions amb formes d'inspiració clàssica.
![](http://4.bp.blogspot.com/-qqjdEbGJTHo/U1OjDge05aI/AAAAAAAAd04/0MS3zyNDdX0/s640/1+tura+f.jpg)
El campanar d'agulles de l’any 1784 fou retallat en els dies foscos que seguien a la sedició dels militars feixistes contra el GOBIERNO DE LA II REPÚBLICA ESPAÑOLA ( 1936-39).
L'interior fou restaurat per l'arquitecte Joan Aubert i Camps (Olot, 1902-2004), a principis de la dècada dels 40, atenint-se molt versemblantment a l'estat original , del qual només en restaven pictòricament, els frescos de la cúpula.
El topònim Tura és per als lingüistes d’etimologia incerta. Potser pre-romana(relacionable amb Tor i Turó), potser forma femenina de tur.
![](http://3.bp.blogspot.com/-1BbCHhCXOuU/U1OjMebgpaI/AAAAAAAAd1A/4XdKQcjNooI/s640/1+tura.jpg)
S’acostuma a representar a la Verge en companya d’un bou, i curiosament a Vilafranca del Penedès, s’anomenava Tura, al bastonet de fusta que, ajudat del tascó, s'aplicava a la cua del culató de l'arada de fusta per subjectar la rella.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=311274281)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.