Cercador
Santa Maria de la Baells, l’esforç estèril.
Un relat de: Antonio Mora VergésEl 17 de Febrer de 1.976 amb las presència dels Reis d’Espanya s’inaugurava formalment el pantà de la Baells; contra la seva construcció s’havien manifestat algunes veus, que veien metafòricament en aquesta obra, els efectes perversos pel Berguedà, que tingué en el seu dia el Diluvi universal. La premsa ‘domestica’ , malgrat les evidencies *, lògicament no se’n va fer ressò.
*La construcció de l'Embassament de la Baells, que afectava de ple al traçat de la línia ferroviària , va servir com a motiu perquè el 2 de maig de 1972 circulés l'últim servei entre les estacions de Guardiola de Berguedà i Olvan-Berga.
La construcció del Túnel del Cadí i la conseqüent reforma de l'Eix del Llobregat, van servir també com a argument per eliminar el tram entre Sallent i Olvan, per on circulava la línia seguint la carrera C-1411.
L'últim trajecte de passatgers entre Olva-Berga i Manresa es va el 30 de juny de 1973 i només va restar des d'aleshores en servei per a mercaderies el tram entre Manresa i Sallent per al transport de sals potàssiques.
La façana i l’arc de l’absis de Santa Maria de la Baells, es van desmuntar l’any 1.975, i enlloc d’ubicar tot el material al lloc on s’havia de reedificar es van distribuir les pedres en tres indrets : un al costat de la carretera - on anys més tard s’alçaria una benzinera - , aquest es dona per definitivament perdut; un segon – d’escàs interès - al poble nou de Sant Jordi de Cercs, i el tercer –sembla – en un magatzem de l’Ajuntament de Cercs.
Queden lluny les visites de Lluis Domenech i Muntaner, imatge de l’Arxiu Històric del Col•legi d’Arquitectes de Catalunya, donació de la família Domènech Girbau.
![](http://1.bp.blogspot.com/-pPAd4svR_BY/TrOwj1jIYBI/AAAAAAAAQGk/CZpyQC8b8J4/s320/Maria%2BArxiu%2Bdel%2BCol%25C2%25B7legi%2Bd%2527Arquitectes.jpg)
http://www.vilaweb.cat/www/elpunt/noticia?p_idcmp=1894668
O del Josep Salvany Blanch, l’any 1.918. Imatge del Fons Salvany pertanyent a la Biblioteca de Catalunya.
![](http://1.bp.blogspot.com/-iEqYibTXjw0/TrOx-RtOGEI/AAAAAAAAQHI/W_IrtvPv3uI/s320/Maria%2BF.S%2B1.918.exe)
Ja en color, Jordi Enjuanes-Mas , retratava – en la que possiblement sigui la darrera imatge – la façana de Santa Maria de la Baells, a la que dedicava ensems un versos molt sentits :
![](http://4.bp.blogspot.com/-uvQpeJHo7L8/TrOyOVql_uI/AAAAAAAAQHU/dQDDsHF13XQ/s320/Maria%2Bblog.jpg)
PLANY PER SANTA MARIA DE LA BAELLS
Deixeu-me, bons amics, deixeu que plori
sobre aquest munt de desolades pedres,
trist esquelet d'allò que fou un dia
un temple antic i bell que il•luminava,
com una perla enjoia una conquilla,
la vall menuda en el congost on s'obre
pas el riu Llobregat, juganer i fèrtil,
omplint de llum i vida el paisatge.
Oh desolat país! Oh la desídia
dels que menen el nostre pobre poble
que ja no sap què som ni sap què fórem!
Damunt d'aquests carreus deixeu que plori
com si plorés damunt de la despulla
d'allò que fou temps ha la nostra pàtria.
Dissortadament els que es titllaven de malastrucs l’any 1.976 han acabat tenint raó, el Berguedà és un desert industrial i àdhuc demogràfic, 45.843 habitants als anys 1.970, i 41.488 l’any 2.008, amb el 40% de la població residint a la Ciutat de Berga :
Avia 2108
Bagà 2246
Berga 16596
Casserres 1599
Cercs 1331
Gironella 4844
Guardiola de Berguedà 948
La Pobla de Lillet 1322
Puig-reig 4238
La greu situació econòmica ha de ser un esperó, perquè finalment si més no, la façana de Santa Maria de la Baells, s’aixequi com un au fènix , damunt les desolades terres Berguedanes.
*La construcció de l'Embassament de la Baells, que afectava de ple al traçat de la línia ferroviària , va servir com a motiu perquè el 2 de maig de 1972 circulés l'últim servei entre les estacions de Guardiola de Berguedà i Olvan-Berga.
La construcció del Túnel del Cadí i la conseqüent reforma de l'Eix del Llobregat, van servir també com a argument per eliminar el tram entre Sallent i Olvan, per on circulava la línia seguint la carrera C-1411.
L'últim trajecte de passatgers entre Olva-Berga i Manresa es va el 30 de juny de 1973 i només va restar des d'aleshores en servei per a mercaderies el tram entre Manresa i Sallent per al transport de sals potàssiques.
La façana i l’arc de l’absis de Santa Maria de la Baells, es van desmuntar l’any 1.975, i enlloc d’ubicar tot el material al lloc on s’havia de reedificar es van distribuir les pedres en tres indrets : un al costat de la carretera - on anys més tard s’alçaria una benzinera - , aquest es dona per definitivament perdut; un segon – d’escàs interès - al poble nou de Sant Jordi de Cercs, i el tercer –sembla – en un magatzem de l’Ajuntament de Cercs.
Queden lluny les visites de Lluis Domenech i Muntaner, imatge de l’Arxiu Històric del Col•legi d’Arquitectes de Catalunya, donació de la família Domènech Girbau.
![](http://1.bp.blogspot.com/-pPAd4svR_BY/TrOwj1jIYBI/AAAAAAAAQGk/CZpyQC8b8J4/s320/Maria%2BArxiu%2Bdel%2BCol%25C2%25B7legi%2Bd%2527Arquitectes.jpg)
http://www.vilaweb.cat/www/elpunt/noticia?p_idcmp=1894668
O del Josep Salvany Blanch, l’any 1.918. Imatge del Fons Salvany pertanyent a la Biblioteca de Catalunya.
Ja en color, Jordi Enjuanes-Mas , retratava – en la que possiblement sigui la darrera imatge – la façana de Santa Maria de la Baells, a la que dedicava ensems un versos molt sentits :
![](http://4.bp.blogspot.com/-uvQpeJHo7L8/TrOyOVql_uI/AAAAAAAAQHU/dQDDsHF13XQ/s320/Maria%2Bblog.jpg)
PLANY PER SANTA MARIA DE LA BAELLS
Deixeu-me, bons amics, deixeu que plori
sobre aquest munt de desolades pedres,
trist esquelet d'allò que fou un dia
un temple antic i bell que il•luminava,
com una perla enjoia una conquilla,
la vall menuda en el congost on s'obre
pas el riu Llobregat, juganer i fèrtil,
omplint de llum i vida el paisatge.
Oh desolat país! Oh la desídia
dels que menen el nostre pobre poble
que ja no sap què som ni sap què fórem!
Damunt d'aquests carreus deixeu que plori
com si plorés damunt de la despulla
d'allò que fou temps ha la nostra pàtria.
Dissortadament els que es titllaven de malastrucs l’any 1.976 han acabat tenint raó, el Berguedà és un desert industrial i àdhuc demogràfic, 45.843 habitants als anys 1.970, i 41.488 l’any 2.008, amb el 40% de la població residint a la Ciutat de Berga :
Avia 2108
Bagà 2246
Berga 16596
Casserres 1599
Cercs 1331
Gironella 4844
Guardiola de Berguedà 948
La Pobla de Lillet 1322
Puig-reig 4238
La greu situació econòmica ha de ser un esperó, perquè finalment si més no, la façana de Santa Maria de la Baells, s’aixequi com un au fènix , damunt les desolades terres Berguedanes.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1743571464)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.