Cercador
SANTA MAGDALENA DE L’ESPELT A L’ANOIA
Un relat de: Antonio Mora VergésEns aturàvem la Maria Jesús Lorente Ruiz, i l’Antonio Mora Vergés, al costat de l’esglesiola dedicada a Santa Magdalena, al nucli de l’Espelt, dins del terme d’ Òdena a la comarca de l’Anoia. Malgrat la centralitat d’aquest espai, aquestes son terres del ‘forat negre’.
El topònim no és pacífic : uns defensen que deriva de la planta dita espelta, de la que diu el refranyer català : «Qui amb espelta va al molí, troba un lladre pel camí»: es diu perquè l'espelta és un cereal que minva molt (Rojals). Altres volen derivar-lo d’especulum ‘ espill, mirall, talaia’.
L’origen cal cercar-lo en el dit castell de l'Espelt, esmentat des del 996, que fou donat el 1014 per Sesnanda, senyora de Guardiola, a la mitra de Vic.
Estigué vinculat al domini de Montbui i el 1318 passà a domini reial, però molt aviat (1322) a la família Cardona, que en conservà la senyoria fins a la fi de l'Antic Règim.
L'església de Santa Maria de l'Espelt està documentada des de 1472; l'advocació fou canviada al segle XVI (Santa Magdalena de l'Espelt) - moment en que es produeix una primera reedificació - i des d'aleshores fou sufragània de Sant Pere Apòstol d'Òdena fins que el 1855 es decidí d'erigir-la en parròquia, cosa que succeïa l’any 1877, se li assignà aleshores l'Espelt que tenia 18 cases, més 17 de pagesia, dos hostals, un molí, amb un total de 12 cases, més tres cases de la parròquia de Montbui, i dues de la sufragània de Sant Jaume Sesoliveres.
![](http://4.bp.blogspot.com/-oUH0hXpATnY/UGgujx5-nOI/AAAAAAAAEqA/xu4X0Dx6yx4/s320/1%2Bespelt.jpg)
Consta que l’edifici fou molt transformat als segles XIX i XX, el curiós campanar que ha esdevingut el seu tret més singular, va ser afegit l'any 1903.
![](http://4.bp.blogspot.com/-OD34NzaCgN4/UGgu1GKV36I/AAAAAAAAEqM/tRQjgunehBA/s320/1%2Bespelt%2Bporta.jpg)
Pensava mentre retratava aquesta esglesiola, que independent o no, aquest país, s’ha de repensar de dalt a baix.
El topònim no és pacífic : uns defensen que deriva de la planta dita espelta, de la que diu el refranyer català : «Qui amb espelta va al molí, troba un lladre pel camí»: es diu perquè l'espelta és un cereal que minva molt (Rojals). Altres volen derivar-lo d’especulum ‘ espill, mirall, talaia’.
L’origen cal cercar-lo en el dit castell de l'Espelt, esmentat des del 996, que fou donat el 1014 per Sesnanda, senyora de Guardiola, a la mitra de Vic.
Estigué vinculat al domini de Montbui i el 1318 passà a domini reial, però molt aviat (1322) a la família Cardona, que en conservà la senyoria fins a la fi de l'Antic Règim.
L'església de Santa Maria de l'Espelt està documentada des de 1472; l'advocació fou canviada al segle XVI (Santa Magdalena de l'Espelt) - moment en que es produeix una primera reedificació - i des d'aleshores fou sufragània de Sant Pere Apòstol d'Òdena fins que el 1855 es decidí d'erigir-la en parròquia, cosa que succeïa l’any 1877, se li assignà aleshores l'Espelt que tenia 18 cases, més 17 de pagesia, dos hostals, un molí, amb un total de 12 cases, més tres cases de la parròquia de Montbui, i dues de la sufragània de Sant Jaume Sesoliveres.
![](http://4.bp.blogspot.com/-oUH0hXpATnY/UGgujx5-nOI/AAAAAAAAEqA/xu4X0Dx6yx4/s320/1%2Bespelt.jpg)
Consta que l’edifici fou molt transformat als segles XIX i XX, el curiós campanar que ha esdevingut el seu tret més singular, va ser afegit l'any 1903.
![](http://4.bp.blogspot.com/-OD34NzaCgN4/UGgu1GKV36I/AAAAAAAAEqM/tRQjgunehBA/s320/1%2Bespelt%2Bporta.jpg)
Pensava mentre retratava aquesta esglesiola, que independent o no, aquest país, s’ha de repensar de dalt a baix.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=230526929)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.