Cercador
SANTA HELENA D’AGELL. CABRERA. EL MARESME
Un relat de: Antonio Mora VergésAnàvem la Carmen, el Tomàs, l’Antoni, el Feliu i l’Antonio, una de les sortides més reeixides - quan al nombre de persones – de les que darrerament hem fet els del coneixercatalunya.blogspot.com ; la nostra destinació en aquesta ocasió eren les terres de la Comarca del Maresme; cercàvem el petit nucli d'Agell, situat entre Cabrera i Argentona; el lloc és esmentat per primera vegada (villa Agello) l’any 990; en aquell moment es desenvolupen les parròquies, els centres organitzadors de la comunitat rural, al seu voltant creixeran més tard els nuclis urbans, com avui és el cas de Santa Elena d’Agell.
Hi ha constància documental d’aquesta esglesiola l’any 1.236, pensem que aleshores era un edifici romànic, amb una fesomia forma similar a l’actual; reconstruïda el 1576, en estil gòtic tardà , amb una sola nau coberta amb volta de creueria i absis poligonal. A les claus de volta hi ha representada santa Elena i una cabra. La façana, emblanquinada, és de gran austeritat. El portal és adovellat, amb dues finestres de llinda recta als costats.
Podem recollir imatges de l’interior per una de les finestres; el temple presenta un aspecte recollit i íntim, que ve a confirmar la periòdica celebració d’oficis religiosos.
Una vegada més em trenca el cor la desídia manifesta amb que els malnomenats ‘serveis públics’, telèfon, llum,... – tots ells de matriu espanyola - maltracten el patrimoni col•lectiu que es troba en aquests petits nuclis de població. Agell és una illa de pau, tranquil•litat i fins diríem que de luxe , en la que trobem únicament un ‘punt negre’ ; les runes innominades de la que fou capella de la Torre Ametller, residència d’estiueig d’aquesta familia fins l’any 1.943, en que va ser cedida al govern feixista, que la va habilitar com a Centre de Reeducació de nenes ‘roges’; l’excessiva massificació que volien imposar – els franquistes van ampliar l’edifici – va provocar el seu abandonament per part de les monges de l’ordre de l’Estonnac, que el gestionaven; l’edifici va passar un llarg període de ‘custodia’ per part d’uns masovers, fins que l’any 1.985, la Generalitat de Catalunya, l’habilita com Alberg de Joventut.
Dissortadament som – encara – un país captiu, i no hem pogut desenvolupar les eines bàsiques per defensar la nostra cultura , i guardar com cal la memòria col•lectiva. No trobareu cap informació a l’enciclopèdia de Barcelona, relativa a la senyora Maria Teresa Amatller i Cros [ el cognom familiar, com tants altres, no era normativament correcte ]. Des d’ara incloc el seu nom en la llista de ‘Patricis de Catalunya’.
Sou pregats d’ampliar aquesta informació a l’email coneixercatalunya@gmail.com
![](http://1.bp.blogspot.com/-nVhwOv7EVtE/TY8UIxCs3CI/AAAAAAAANuM/JtLYH65Blt4/s320/Agell%2Blateral.jpg)
![](http://4.bp.blogspot.com/-_i3BSA21cpk/TY8Uf0rbhvI/AAAAAAAANuc/Kt0utVONAiI/s320/Agell%2Bfa%25C3%25A7ana.jpg)
![](http://1.bp.blogspot.com/-FPIgz1oyZJg/TY8UUNUTG_I/AAAAAAAANuU/6xmoHgZiQJU/s320/Agell%2Binterior.jpg)
![](http://2.bp.blogspot.com/-RV_L1ymfh40/TY8T2YELDjI/AAAAAAAANuE/GQThBIuVuYc/s320/Agell%2Bcapella%2Bamatller.jpg)
Sou pregats d’ampliar aquesta informació a l’email coneixercatalunya@gmail.com
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1707850465)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.