Cercador
SANT SADURNI DE LA LLENA. EL SOLSONÈS
Un relat de: Antonio Mora VergésAnàvem la Rosa Planell Grau , el Miquel Pujol Mur i l’Antonio Mora Vergés pel terme de Lladurs, d’una extensió semblant a la comarca del Barcelonès, i amb una població que cabria perfectament en un pis de l’eixample. Plovisquejava quan ens aturàvem davant l’església de dedicada a Sant Sadurní; per recollir-ne imatges ens faria novament servei un paraigües mític.
Al topònim LLena , li atorga Coromines el sentit ‘ llosa’. A la pàgina de l’Ajuntament de Lladurs trobem : El topònim Llena, propi de diverses cases de la comarca, s’aplica en la documentació medieval (lena) a certes partides de terra, que són petits planells humits o prats.
Sant Sadurní, també conegut per Sant Serni al Pirineu, va ser bisbe i màrtir a la ciutat de Tolosa de Llenguadoc al segle III. Les llegendes diuen que va ser el primer evangelitzador de Catalunya. En època medieval es van aixecar moltes esglésies sota la seva advocació, principalment al Bisbat d’Urgell. La repoblació d’aquestes terres desprès de la victòria contra els sarrains, es va fer amb persones que procedien de franca, i conseqüentment – aleshores com ara – quan la gent emigra s’emporta els seus sants i/o verges i les seves particulars devocions.
Està documentada l’any 1106, i les característiques constructives confirmen que es va alçar en el segle XII; figura també en la relació de parròquies visitades pel vicari arquepiscopal de Tarragona a la diòcesi d’Urgell els anys 1312-1313.
L’edifici de nau rectangular amb absis semicircular orientat a llevant, està construït amb carreus ben tallats i picats disposats regularment.
![](http://2.bp.blogspot.com/-rJtlANSqi7Q/TtEaP-BnW-I/AAAAAAAAQjU/NkB81hT2uvE/s320/LLENA%2BABSIS.jpg)
La finestra de doble esqueixada centrada a l’absis està coberta amb un arc de mig punt que no s’avé amb la llum externa de la finestra, el que indicaria que va ser reaprofitat d’una altra edificació.
Les reformes posteriors de l’església van aixecar els murs originals i van afegir-hi dos cossos laterals.
![](http://1.bp.blogspot.com/-GMFI33hGajY/TtEaZrd_1HI/AAAAAAAAQjg/7Gp9DskCWL0/s320/LLENA%2BCAMPANAR.jpg)
El campanar d’espadanya amb dues obertures de mig punt, també es va refer no fa masses anys.
![](http://1.bp.blogspot.com/-DFcSYJLJ1i8/TtEahTY8v3I/AAAAAAAAQjs/bHNLMCpR5QA/s320/LLENA%2BPORTA.jpg)
L’interior – al que no podíem accedir - ens expliquen que està arrebossat i pintat, i presenta volta de canó. El fossar el superàvem quasi un centenar de metres abans, quan agafàvem la pista que ens menarà fins a l’església.
El dia rúfol aconsella tenir l’aviram tancat, això ens estalvia la possible visió del malèfic animal que la llegenda associa al mas de l’Alzina :
contemplen un gall negríssim que empeny una de les finestres, esvoletega sorollosament amb les ales i amb uns cacarequeigs que espanten la fadrinalla corrent esmaperduda escales avall, nous crits del gall que salta a la sala, s’hi passeja amb alarmants crits i renouers esvoletecs d’ales... El gall no era de la casa, el país no en tenia de tan grossos; la gent xiuxiueja, la gent sospita i la casa A.... s’emmurria, sorprèn i la por perdura, els mals averanys, la soledat...
Tens la sensació física, quasi la percepció de que en aquestes terres la solitud és una pesada llosa.
Al topònim LLena , li atorga Coromines el sentit ‘ llosa’. A la pàgina de l’Ajuntament de Lladurs trobem : El topònim Llena, propi de diverses cases de la comarca, s’aplica en la documentació medieval (lena) a certes partides de terra, que són petits planells humits o prats.
Sant Sadurní, també conegut per Sant Serni al Pirineu, va ser bisbe i màrtir a la ciutat de Tolosa de Llenguadoc al segle III. Les llegendes diuen que va ser el primer evangelitzador de Catalunya. En època medieval es van aixecar moltes esglésies sota la seva advocació, principalment al Bisbat d’Urgell. La repoblació d’aquestes terres desprès de la victòria contra els sarrains, es va fer amb persones que procedien de franca, i conseqüentment – aleshores com ara – quan la gent emigra s’emporta els seus sants i/o verges i les seves particulars devocions.
Està documentada l’any 1106, i les característiques constructives confirmen que es va alçar en el segle XII; figura també en la relació de parròquies visitades pel vicari arquepiscopal de Tarragona a la diòcesi d’Urgell els anys 1312-1313.
L’edifici de nau rectangular amb absis semicircular orientat a llevant, està construït amb carreus ben tallats i picats disposats regularment.
![](http://2.bp.blogspot.com/-rJtlANSqi7Q/TtEaP-BnW-I/AAAAAAAAQjU/NkB81hT2uvE/s320/LLENA%2BABSIS.jpg)
La finestra de doble esqueixada centrada a l’absis està coberta amb un arc de mig punt que no s’avé amb la llum externa de la finestra, el que indicaria que va ser reaprofitat d’una altra edificació.
Les reformes posteriors de l’església van aixecar els murs originals i van afegir-hi dos cossos laterals.
![](http://1.bp.blogspot.com/-GMFI33hGajY/TtEaZrd_1HI/AAAAAAAAQjg/7Gp9DskCWL0/s320/LLENA%2BCAMPANAR.jpg)
El campanar d’espadanya amb dues obertures de mig punt, també es va refer no fa masses anys.
![](http://1.bp.blogspot.com/-DFcSYJLJ1i8/TtEahTY8v3I/AAAAAAAAQjs/bHNLMCpR5QA/s320/LLENA%2BPORTA.jpg)
L’interior – al que no podíem accedir - ens expliquen que està arrebossat i pintat, i presenta volta de canó. El fossar el superàvem quasi un centenar de metres abans, quan agafàvem la pista que ens menarà fins a l’església.
El dia rúfol aconsella tenir l’aviram tancat, això ens estalvia la possible visió del malèfic animal que la llegenda associa al mas de l’Alzina :
![](http://3.bp.blogspot.com/-2IQxEGoCKag/TtEbneAuexI/AAAAAAAAQj4/4pTZj3ZOBc0/s320/gall-negre.jpg)
contemplen un gall negríssim que empeny una de les finestres, esvoletega sorollosament amb les ales i amb uns cacarequeigs que espanten la fadrinalla corrent esmaperduda escales avall, nous crits del gall que salta a la sala, s’hi passeja amb alarmants crits i renouers esvoletecs d’ales... El gall no era de la casa, el país no en tenia de tan grossos; la gent xiuxiueja, la gent sospita i la casa A.... s’emmurria, sorprèn i la por perdura, els mals averanys, la soledat...
Tens la sensació física, quasi la percepció de que en aquestes terres la solitud és una pesada llosa.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1164633984)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.