Cercador
Sant Pere de Vilanova. Terme de Santa Maria d'Olò
Un relat de: Antonio Mora VergésEns tocava al Feliu Añaños i Masllovet i a l'Antonio Mora Vergés, fer de sherpas per tal que el Josep Sansalvador i Castellet, persona que avui té a càrrec seu tot l'Arxiu Gavín dipositat al Monestir de Bellpuig de les Avellanes, a la Comarca de la Noguera, l'Eliseu Peidró i Ramí, expert "pràctic" en el romànic del nostre país, l'Antoni Uriz i el Joan Escoda i Prats, poguessin conèixer el lloc on son encara visibles - els vàndals, la tribu més nombrosa a Catalunya, no han actuat almenys en el moment de fer aquesta crònica de la forma que solen fer-ho, destrossant-ho tot -.les restes d'aquestes ermita romànica, de quina existència únicament en diu l'Enciclopèdia del Romànic Català; hom diu que hi havia una ermita sota l'advocació de Sant Pere .....
Ens trobàvem al Mas Vilanova del Plà, des d'on donaríem inici a la nostra sortida. Teníem el compromís dels propietaris que ens permetrien accedir a l'interior de l'ermita de Sant Jaume de Vilanova, a partir de les 12,30 hores; un cop tornats de la nostra expedició.
El camí un cop arribats quasi al llit de la riera d'Oló, segueix sota les línies de molt alta tensió i abans d'un quilòmetre trobem a la nostra dreta un trencall que esperàvem trobar ple de vegetació - com succeeix en algun moment en que comença a fer-se indistingible -, i ens hem trobat amb un fangar impressionant, que malgrat el suau ascens ens ha fer passar-les magres, fins el petit pujol que batejàvem en una ocasió anterior, com de Sant Pere de Vilanova.
Ens explicava el Josep Canemasses, de l'Associació d'Amics dels Castell d'Oló, la primera vegada que hi accedíem , que gràcies a un pagès van tenir coneixement que s'hi trobaven les restes d'una ermita ; en el lloc hi ha una petita elevació coberta de vegetació, en la que clarament distingim els basaments d'una ermita romànica. Els membres d'aquesta associació, amb l'ajut desinteressat d'algunes persones, varen fer la tasca de netejar i desbrossar l'indret de forma voluntària, fins que des d'algun Departament de la Generalitat de Barcelona, se'ls va comunicar que no podien continuar amb aquella feina de recuperació del patrimoni , reservada als tècnics professionals.
Mai ningú, de la Generalitat de Barcelona, i/o de la Diputació homònima - pel que en tinc coneixement - ha vingut a documentar l'existència d'aquestes runes.
Desfem el nostres passos, i ben aviat som novament a l'aparcament del Mas Vilanova del Plà, a la finestra del conductor del vehicle del Joan Escoda i Prats, hi ha una nota escrita a mà, us deixem la porta de l'ermita oberta. Aquesta família, son excepcionals !
Deixem aquí una breu explicació sobre l'ermita de Sant Jaume de Vilanova : és una església sencera, de les poques de planta rodona, d'un diàmetre de 5,20 metres i sobresurt a llevant l'absis semicircular. Tot el perímetre de la nau és nu, encara que l'absis està decorat amb arcuacions llombardes, pròpies del segle XI, època en que cal datar l'església. Pel cantó de ponent , resta unida al Mas Vilanova del Plà que li dóna el nom. L'any 1930, el propietari encarregà la restauració a l'arquitecte Josep Puig i Cadalfach.
Avui és possible gaudir d'aquesta contemplació, desprès d'un àpat familiar, d'empresa, o d'entitat, tota vegada que la propietat lloga un ampli menjador amb cuina. Als telèfons 669.826.013 i/o al 93.744.92.42, us donaran una més amplia informació d'aquest servei.
M'acomiado del propietari de la casa, agraint-li la seva gentilesa.
El temps se'ns ha esgotat, i em cal fer la tornada per l'eix transversal, que agafarem a la sortida Moià - Oristà, per continuar - una vegada més - per l'autopista més cara del món.
No puc evitar sentir-me espoliat, i menys encara fer-ho saber a tothom.
Algun dia - espero que no massa llunya - el bon Déu es compadirà de nosaltres, i ens atorgarà la llibertat.
© Antonio Mora Vergés
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=922765693)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.