Cercador
SANT FRUITÓS DE LLO (o ST. FRUCTUÓS). ALTA CERDANYA
Un relat de: Antonio Mora VergésEn aquesta crònica la Rosa Planell Grau i Miquel Pujol Mur, ens documenten la visita que varen realitzar amb el Grup de Recerca de la Cerdanya, al municipi de LLo,a l’Alta Cerdanya.
El municipi de Llo es troba en plena vall de la capçalera del Segre a la sortida de les impressionants gorges que ha dibuixat en el transcurs dels anys aquest curs fluvial. També hi ha una estació termal d’aigües sulfuroses amb piscines a l’aire lliure i cobertes. La població té aproximadament 133 habitans.
L'església està dedicada a Sant Fruitós o Fructuós de Llo (en francès Saint Fructueux de Llo) .El bisbe de Tarragona , Fructuós i els seus diaques, Eulogi i Auguri, foren empresonats el 16 de gener del 259 , i 5 dies més tard el 21, foren executats. Ser català ja era una tasca perillosa sota l’Imperi romà.
S’esmenta com a parròquia, en l'acta de consagració de la Seu d'Urgell de finals del segle X. Guillem Jordà, comte de Comtat de Cerdanya, la va donar a la canònica de Santa Maria de Cornellà de Conflent l'any 1102. L’any 1136 el bisbe Pere d’Urgell va cedir l’església i totes les seves possessions a la canònica de Santa Maria de la Seu d’Urgell. Amb aquesta cessió es va iniciar un període de disputes entre les dues canòniques que no acabaren fins que el prior de Santa Maria va renunciar i finalment van passar tots els drets l’any 1167 als canonges d'Urgell.
El temple actual data del segle XII. La planta de la nau és trapezoïdal amb un absis cobert com la nau, amb una volta apuntada. En ambdós costats de la nau es van construir dues capelles per costat, amb data, segons hi ha inscrit en una finestra, de l'any 1707.
![](http://2.bp.blogspot.com/-zFDARdqKxIY/Tb0RKH0efyI/AAAAAAAAONc/VA0qUbFBENk/s320/ACAMPANAR.jpg)
A l'exterior, a la part de l'oest hi ha un mur més alt que la resta de l'església que es converteix en el campanar de cadireta, distribuït en dos pisos, al primer amb dos ulls i un al segon.
A l'absis es pot veure un fris amb dents d'engranatge, fent de cornisa que l'aguanten dinou mènsules esculpides amb tres cares de personatges, un cap de bou, temes vegetals i geomètrics. Té també una finestra petita amb arquejada decorada amb diversos motius.
![](http://1.bp.blogspot.com/-BfRCe29aTLI/Tb0RmporimI/AAAAAAAAONs/ijL-SFNrGt8/s320/APORTA.jpg)
![](http://3.bp.blogspot.com/-2JXyVhaZxWo/Tb0Rmgtl_TI/AAAAAAAAONk/ZTNa2oflImE/s320/ACAPITELL.jpg)
La porta d’accés al temple es troba en el mur sud i té cinc arcades, dues sobre columnes de granit i tres sobre bases rectangulars. Els capitells de les columnes són de marbre tallat amb temes de palmells, fulles enroscades i vegetals, executades de manera semblant a les d'Església de Sant Martí d'Ix, Sant Pere d'Olopte i de Santa Eugènia de Saga, totes de la mateixa comarca de la Cerdanya. Els arcs de la porta són de motllura, els quals es troben ornats, amb fulles lineals i altre, amb dotze relleus independents, mostrant a partir del centre de l'arc, una ratapinyada als seus costats uns caps humans i figures de mitges boles totes desiguals.
Al segle XVIII l’església fou modificada afegint-li les capelles laterals.
També pels voltants hi ha un jaciment “Lo Lladre” que s’ha datat amb força precisió entre el 1000 aC. I el segle I dC.
El municipi de Llo es troba en plena vall de la capçalera del Segre a la sortida de les impressionants gorges que ha dibuixat en el transcurs dels anys aquest curs fluvial. També hi ha una estació termal d’aigües sulfuroses amb piscines a l’aire lliure i cobertes. La població té aproximadament 133 habitans.
L'església està dedicada a Sant Fruitós o Fructuós de Llo (en francès Saint Fructueux de Llo) .El bisbe de Tarragona , Fructuós i els seus diaques, Eulogi i Auguri, foren empresonats el 16 de gener del 259 , i 5 dies més tard el 21, foren executats. Ser català ja era una tasca perillosa sota l’Imperi romà.
S’esmenta com a parròquia, en l'acta de consagració de la Seu d'Urgell de finals del segle X. Guillem Jordà, comte de Comtat de Cerdanya, la va donar a la canònica de Santa Maria de Cornellà de Conflent l'any 1102. L’any 1136 el bisbe Pere d’Urgell va cedir l’església i totes les seves possessions a la canònica de Santa Maria de la Seu d’Urgell. Amb aquesta cessió es va iniciar un període de disputes entre les dues canòniques que no acabaren fins que el prior de Santa Maria va renunciar i finalment van passar tots els drets l’any 1167 als canonges d'Urgell.
El temple actual data del segle XII. La planta de la nau és trapezoïdal amb un absis cobert com la nau, amb una volta apuntada. En ambdós costats de la nau es van construir dues capelles per costat, amb data, segons hi ha inscrit en una finestra, de l'any 1707.
![](http://2.bp.blogspot.com/-zFDARdqKxIY/Tb0RKH0efyI/AAAAAAAAONc/VA0qUbFBENk/s320/ACAMPANAR.jpg)
A l'exterior, a la part de l'oest hi ha un mur més alt que la resta de l'església que es converteix en el campanar de cadireta, distribuït en dos pisos, al primer amb dos ulls i un al segon.
A l'absis es pot veure un fris amb dents d'engranatge, fent de cornisa que l'aguanten dinou mènsules esculpides amb tres cares de personatges, un cap de bou, temes vegetals i geomètrics. Té també una finestra petita amb arquejada decorada amb diversos motius.
![](http://1.bp.blogspot.com/-BfRCe29aTLI/Tb0RmporimI/AAAAAAAAONs/ijL-SFNrGt8/s320/APORTA.jpg)
![](http://3.bp.blogspot.com/-2JXyVhaZxWo/Tb0Rmgtl_TI/AAAAAAAAONk/ZTNa2oflImE/s320/ACAPITELL.jpg)
La porta d’accés al temple es troba en el mur sud i té cinc arcades, dues sobre columnes de granit i tres sobre bases rectangulars. Els capitells de les columnes són de marbre tallat amb temes de palmells, fulles enroscades i vegetals, executades de manera semblant a les d'Església de Sant Martí d'Ix, Sant Pere d'Olopte i de Santa Eugènia de Saga, totes de la mateixa comarca de la Cerdanya. Els arcs de la porta són de motllura, els quals es troben ornats, amb fulles lineals i altre, amb dotze relleus independents, mostrant a partir del centre de l'arc, una ratapinyada als seus costats uns caps humans i figures de mitges boles totes desiguals.
Al segle XVIII l’església fou modificada afegint-li les capelles laterals.
També pels voltants hi ha un jaciment “Lo Lladre” que s’ha datat amb força precisió entre el 1000 aC. I el segle I dC.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=2001642865)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.