Cercador
SANT ANDREU DE GRÉIXER ( BERGUEDÀ)
Un relat de: Antonio Mora VergésLa Rosa Planell Grau, i el Miquel Pujol Mur, ens envien una crònica des de Guardiola del Berguedà, en aquesta ocasió visitaven la parròquia de Sant Andreu de Gréixer situada a la dreta del riu, dins la caseria del mateix nom. Estem a 1 100 metres d'altitud, al peu de les Penyes Altes de Moixeró, a la capçalera del riu de Gréixer —afluent del Bastareny per l'esquerra—, que neix al vessant Sud de la Tossa d'Alp. L’indret d’una rusticitat ‘natural’, és captivador, les cases conserven les formes de les construccions de muntanya, amb finestres i balconades de fusta.
El túnel del Cadí, una de les infraestructures més conegudes – i concorregudes – del Berguedà, es troba dins l'enclavament de Gréixer.
En relació al topònim, seguim la tesis presentada per Enrique Guiter a la Universitat de Montpellier : http://cvc.cervantes.es/literatura/aih/pdf/10/aih_10_4_041.pdf
La ubicació física dels Gréixer – aquest del Berguedà i el seu homònim del municipi de Ger a la Baixa Cerdanya – ens suggereix un significat que podria ser ‘ lloc dalt del cim’.
![](http://4.bp.blogspot.com/-vHEbshBiBp0/Tf72jUuCeJI/AAAAAAAAO0Y/Ncb8O98bSv4/s320/Greixer%2Babsis.jpg)
Sant Andreu, originàriament preromànica, va ser consagrada l’any 871 i depenia del monestir de Ripoll; fou reedificada novament el segle XII; és un edifici d’una sola nau amb coberta de volta de mig punt i amb un absis semicircular, cobert amb volta de quart d’esfera.
![](http://3.bp.blogspot.com/-973DdxBPPUc/Tf72xj844CI/AAAAAAAAO0g/Je8Hfdd02S0/s320/greixer%2Bvista.jpg)
L’església va ‘patir’ una restauració l’any 1.957; la paret sobreelevada damunt de l’absis a la mateixa alçada que el mur de ponent on es troba el campanar de cadireta, en son mostra palesa. No ens sobta tampoc trobar la porta de mig punt adovellada a la part nord.
![](http://3.bp.blogspot.com/-clhoBxX7fvA/Tf73EG6ObcI/AAAAAAAAO0w/P8viCepEzws/s320/Greixer%2Baltar.jpg)
![](http://1.bp.blogspot.com/-O0CzQoU8GSE/Tf73D81ljVI/AAAAAAAAO0o/bnblLwrzcr8/s320/greixer%2Bpica.jpg)
Trobem documentada també l’església dedicada a Sant Nazari l’any 1255 , que segons les cròniques es va esfondrà poc després de 1343, i el seu culte es trasllada a la parròquia de Gréixer. No trobem però cap evidencia d’aquesta advocació en l’interior auster, espartà quasi, de la que fou església parroquial de Sant Andreu.
Hem trobat el nom de lloc amb l’accent a dreta i esquerra, sembla que la forma correcta és tal i com ho escrivim, agrairem qualsevol correcció a l’email coneixercatalunya@gmail.com
El túnel del Cadí, una de les infraestructures més conegudes – i concorregudes – del Berguedà, es troba dins l'enclavament de Gréixer.
En relació al topònim, seguim la tesis presentada per Enrique Guiter a la Universitat de Montpellier : http://cvc.cervantes.es/literatura/aih/pdf/10/aih_10_4_041.pdf
La ubicació física dels Gréixer – aquest del Berguedà i el seu homònim del municipi de Ger a la Baixa Cerdanya – ens suggereix un significat que podria ser ‘ lloc dalt del cim’.
![](http://4.bp.blogspot.com/-vHEbshBiBp0/Tf72jUuCeJI/AAAAAAAAO0Y/Ncb8O98bSv4/s320/Greixer%2Babsis.jpg)
Sant Andreu, originàriament preromànica, va ser consagrada l’any 871 i depenia del monestir de Ripoll; fou reedificada novament el segle XII; és un edifici d’una sola nau amb coberta de volta de mig punt i amb un absis semicircular, cobert amb volta de quart d’esfera.
![](http://3.bp.blogspot.com/-973DdxBPPUc/Tf72xj844CI/AAAAAAAAO0g/Je8Hfdd02S0/s320/greixer%2Bvista.jpg)
L’església va ‘patir’ una restauració l’any 1.957; la paret sobreelevada damunt de l’absis a la mateixa alçada que el mur de ponent on es troba el campanar de cadireta, en son mostra palesa. No ens sobta tampoc trobar la porta de mig punt adovellada a la part nord.
![](http://3.bp.blogspot.com/-clhoBxX7fvA/Tf73EG6ObcI/AAAAAAAAO0w/P8viCepEzws/s320/Greixer%2Baltar.jpg)
![](http://1.bp.blogspot.com/-O0CzQoU8GSE/Tf73D81ljVI/AAAAAAAAO0o/bnblLwrzcr8/s320/greixer%2Bpica.jpg)
Trobem documentada també l’església dedicada a Sant Nazari l’any 1255 , que segons les cròniques es va esfondrà poc després de 1343, i el seu culte es trasllada a la parròquia de Gréixer. No trobem però cap evidencia d’aquesta advocació en l’interior auster, espartà quasi, de la que fou església parroquial de Sant Andreu.
Hem trobat el nom de lloc amb l’accent a dreta i esquerra, sembla que la forma correcta és tal i com ho escrivim, agrairem qualsevol correcció a l’email coneixercatalunya@gmail.com
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=561788900)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.