Cercador
SAINTE-CROIX D’OLÒ, L’´EGLISE PROFANÉE
Un relat de: Antonio Mora VergésRetratava al Josep Olivé Escarré – per motius bàsicament de seguretat -davant d’aquesta església d'una sola nau coberta amb volta de canó, rematada amb un absis semicircular a sol ixent cobert amb volta de quart d'esfera. Al centre de l'absis hi havia una finestra, ara tapiada, de doble esqueixada.
L'accés a l'església es fa pel cantó de ponent on hi ha una porta adovellada. En aquest mateix mur de ponent s'alça un campanar d'espadanya, sense campana.
![](http://2.bp.blogspot.com/-MiCPSm_HvsI/Uw29s_INfcI/AAAAAAAAPCY/DH9qhLonzkM/s400/IMG_9299.JPG)
Apareix citada el 1081 com a Santa Creu de Sant Joan d'Oló, i el 1166 es documenta una sagrera de Santa Creu que ha de correspondre's amb aquesta església.
L’any 1175 Pere d'Oló i la seva muller Dolça, senyors del terme, li feren un primer llegat piadós en el seu testament.
Segons dades de l'arxiu de Sant Joan d'Oló apareix documentada el 1413 i 1512.
La ‘nova’ església parroquial de Sant Joan d'Oló a la Plana, que s’alçava entre els anys 1629-39, va fer que la santa Creu anés veient cada cop més reduïda la seva importància.
En els dies foscos que seguien a la sedició dels militars feixistes, contra el GOBIERNO DE LA II REPÚBLICA ESPAÑOLA, fou profanada i quedà sense culte. El temps i l’abandó l’han convertir en un edifici que amenaça ruïna.
El màxim de població al terme extens d’Oló es donava en el cens de 1857 amb 1.320 habitants, que eren només 1.094 a darreries del primer feixisme ( Dictadura de Miguel Primo de Rivera y Orbaneja ), i 1.089 a en el cens posterior al segon feixisme ( Dictadura de Francisco Franco Bahamonde ), i 1.060 habitants al tancament de l’any 2013, a la plana de Sant Joan D’Oló s’estima que hi viu al voltant d’un 5 % de la població.
Manuel Bofarull i Terrades, q.e.p.d , defensa un possible origen àrab, del prefix ‘ al’, ( superior , de dalt ) , en que s’afegiria el sufix augmentatiu llatí – one - altres però defensen que procedeix potser del llatí ‘Aulōne’ , derivat del nom personal Aulus.
Oló, tant Santa Maria, com Sant Joan, s’alçaren per damunt de l’esvoranc terrorífic del barranc, comparable únicament amb el que dins del mateix terme provocava la riera Gavarresa.
En tot cas amics lectors, us deixem el ‘dret a decidir’ , perquè tots, nosaltres i vosaltres, som de ‘casa bona’.
L'accés a l'església es fa pel cantó de ponent on hi ha una porta adovellada. En aquest mateix mur de ponent s'alça un campanar d'espadanya, sense campana.
Apareix citada el 1081 com a Santa Creu de Sant Joan d'Oló, i el 1166 es documenta una sagrera de Santa Creu que ha de correspondre's amb aquesta església.
L’any 1175 Pere d'Oló i la seva muller Dolça, senyors del terme, li feren un primer llegat piadós en el seu testament.
Segons dades de l'arxiu de Sant Joan d'Oló apareix documentada el 1413 i 1512.
La ‘nova’ església parroquial de Sant Joan d'Oló a la Plana, que s’alçava entre els anys 1629-39, va fer que la santa Creu anés veient cada cop més reduïda la seva importància.
En els dies foscos que seguien a la sedició dels militars feixistes, contra el GOBIERNO DE LA II REPÚBLICA ESPAÑOLA, fou profanada i quedà sense culte. El temps i l’abandó l’han convertir en un edifici que amenaça ruïna.
El màxim de població al terme extens d’Oló es donava en el cens de 1857 amb 1.320 habitants, que eren només 1.094 a darreries del primer feixisme ( Dictadura de Miguel Primo de Rivera y Orbaneja ), i 1.089 a en el cens posterior al segon feixisme ( Dictadura de Francisco Franco Bahamonde ), i 1.060 habitants al tancament de l’any 2013, a la plana de Sant Joan D’Oló s’estima que hi viu al voltant d’un 5 % de la població.
Manuel Bofarull i Terrades, q.e.p.d , defensa un possible origen àrab, del prefix ‘ al’, ( superior , de dalt ) , en que s’afegiria el sufix augmentatiu llatí – one - altres però defensen que procedeix potser del llatí ‘Aulōne’ , derivat del nom personal Aulus.
Oló, tant Santa Maria, com Sant Joan, s’alçaren per damunt de l’esvoranc terrorífic del barranc, comparable únicament amb el que dins del mateix terme provocava la riera Gavarresa.
En tot cas amics lectors, us deixem el ‘dret a decidir’ , perquè tots, nosaltres i vosaltres, som de ‘casa bona’.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=278768766)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.