Cercador
Oristà i el Museu de Terrissa dels Països Catalans
Un relat de: Antonio Mora VergésPerot Rocaguinarda, el cabdill Nyerro , malson de les forces reials i dels Cadells, fill d'Oristà, dona nom al Museu de Terrissa dels Països Catalans, que fa bona en trobar-se instal·lat en aquesta població, la dita " al pot petit i a la bona confitura " ; sens dubte estem davant d'una gran instal·lació museística , quina sola contemplació justifica sobradament visitar aquesta Vila, de quina importància històrica, en dona fe, el títol de Marquesos d'Oristà que feien servir els Reis d'Espanya.
En restàvem impressionats la meva esposa i jo, desprès de contemplar ceràmica catalana de Quart, La Bisbal, de Verdú, de Tivenys, de Miravet, de .; Manises i altres indrets dels país València, i fins mostres de la ceràmica prehistòrica de les Illes. Molt, i molt complert, seria una primera definició del que podeu trobar en aquest Museu de Terrissa dels Països Catalans.
Mn. Àngel Franquesa i Burdó, és com tants i tants altres sacerdots de les nostres ciutats, viles i pobles, un regal del bon Déu, al poble de Catalunya, i únicament això pot explicar, que finalment qualles a Oristà aquest projecte. Fem en tot cas una breu revisió històrica :
Gràcies a la iniciativa de Ramon Boladeres de Prats i del rector d'Oristà mossèn Àngel Franquesa i Burdó, amb la col·laboració de l' Associació Catalana de ceràmica i del Sr. Santiago Albertí. És va inaugurar el 30 de novembre de 1981 un petit museu de terrissa i ceràmica, en els baixos de la rectoria, construcció del segle XVII, amb la finalitat de conservar i difondre aquesta tradició popular. Des de llavors la col·lecció s'ha anat ampliat gràcies a diferents donacions, com la del Sr. Santiago Albertí. A més des del 1990 el Museu Nacional de Ceràmica va cedir en dipòsit un important fons de l'hospital de la Sta. Creu de Barcelona.
Actualment, es troba situat en l'edifici de la rectoria de l'església parroquial d'Oristà, consta de 7 sales, repartides en una de planta baixa i dos pisos que recullen una mostra de ceràmica de tots els Països Catalans, que en aquests moments sobrepassa llargament les 5000 peces.
Aquesta exposició permet seguir cronològicament la terrissa catalana des del segle IV fins al segle XX, destacant els objectes medievals. S'hi poden veure també eines de treball habituals d'un terrissaire.
Ens explicava Mn. Àngel Franquesa i Burdó, la utilitat d'algunes peces que amb desperfectes evidents, estan exposades a la tercera planta; els terrissaires guardaven les peces que sortien del forn amb imperfeccions, per cedir-les als constructors de l'època, que les col·locaven dins les parets dels edificis, quan feien voltes, per tal que alhora que plens, no tinguessin cap sobrepes.
Més endavant, una mostra - preciosa - de guardioles de terrissa, algunes pintades i decorades a ma, que van arribar al Museu desprès de la trucada del seu propietari, que veia com finalment la col·lecció de la seva vida, anava destinada a les escombraries.
Hi ha - pecat fora fer-ne omissió - una exposició de peces destinades al culte, l'únic adjectiu que trobo és; excepcional. Feu un parèntesi i/o una previsió en la vostra agenda per l'any 2.008, per visitar aquest Museu de Terrissa dels Països Catalans, les dades:
Adreça : Parròquia d'Oristà. - 08518 - Oristà -
Visites, Tel: 93 812 80 30
© Antonio Mora Vergés
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1236674059)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.