Cercador
OLIUS. CRIPTA I ESGLÉSIA DE SANT ESTEVE. El SOLSONÈS
Un relat de: Antonio Mora VergésAnàvem a Olius la Maria Jesús Lorente Ruiz i l’Antonio Mora Vergés, aturàvem el vehicle a l’esplanada que es forma davant del cementiri modernista, i al costat de l’església parroquial de Sant Esteve d’Olius; decidíem visitar en primer el temple, i en acabar ens trobàvem el fossar tancat. Sembla que els responsables d’un i altre lloc no son els mateixos, i això comporta diferents horaris d’obertura.
Sant Esteve d'Olius és un dels millors exponents del romànic llombard de la segona meitat del segle XI, fou consagrada el 1079 pel bisbe d’Urgell, Bernat guillem ( 1076-1.092).
Des del segle XIV l’església fou regida per un vicari perpetu depenent del Bisbat de Solsona.
![](http://4.bp.blogspot.com/-AyCRFRl6IRs/TqktY9-pPuI/AAAAAAAAP_M/uyIMbrAhQps/s320/Olius%2Bentrada.jpg)
La portalada primitiva era a ponent, posteriorment com a conseqüència d’un esllavissament, fou substituïda per l'actual, situada al sud, i a la que s’accedeix mitjançant unes escales.
![](http://4.bp.blogspot.com/-2RngSp75mFk/TqktlCgERQI/AAAAAAAAP_Y/J8Klk2qipMU/s320/Olius%2Binterior.jpg)
L’altar superior estava consagrat a Sant Esteve.
![](http://3.bp.blogspot.com/-t9ZU21spXcg/Tqktw7ggkUI/AAAAAAAAP_k/rpj_VbHgcpU/s320/Olius%2Btorre%2Bi%2Babsis.jpg)
La torre-campanar afegida al cantó de la tramuntana presenta les formes pròpies del segle XII, malgrat ser possiblement posterior.
L’edifici d’una sola nau coberta amb volta canó, amb cripta sota l'altar major, esta capçat per un absis semicircular cobert, amb la mateixa volta i amplada que la nau. S’adverteix clarament que ambdós – nau i absis – han estat sobrealçats.
Les criptes son més pròpies de temples de planta basilical, o d’una nau amb transsepte; i justament això, la Cripta , atorga a l’església de Sant Esteve d’Olius una especificitat molt singular, més enllà de definir dos àmbits plenament diferenciats dins l’espai uniforme de la nau única.
![](http://3.bp.blogspot.com/-YjaucjHzKfs/TqkuGVau_nI/AAAAAAAAP_w/jTyriMHtUUQ/s320/Olius%2Bcripta%2Bgeneral2.jpg)
La cripta, presidida per l’altar dedicat al Sepulcre del Senyor, i de la Mare de Déu, segueix la planta de l’absis, i té les mateixes dimensions que el presbiteri (11,40 m de llarg per 6,60 d'ample i 3,20 m d'alçada), és sostinguda per sis columnes i forma tres petites naus; fou construïda amb pedres poc escairades i l'aparell és de plec de llibre.
![](http://3.bp.blogspot.com/-04jt92-Z5cE/TqkuQ4N8V1I/AAAAAAAAP_8/Ci5Rx3lr4BA/s320/Olius%2Bcripta%2Bgeneral.jpg)
L'escalinata central que hi baixa i les baranes de ferro forjat són del segle XVI, anteriorment s’hi accedia per dues escales laterals amb llinda, cobertes amb volta de canó, i de les que son visibles encara cinc graons a cada banda.
![](http://2.bp.blogspot.com/-TaC28ZcGuHM/TqkuaSGp8WI/AAAAAAAAQAQ/leh1OntLw-E/s320/Olius%2Bdetall%2Bescales%2Banualdes%2B2.jpg)
![](http://3.bp.blogspot.com/-yBS2bn-BedQ/TqkuaTcesYI/AAAAAAAAQAI/sJMTHlodjy4/s320/Olius%2Bdetall%2Bescales%2Banulades1.jpg)
Ens expliquen que la cripta fou restaurada l’any 1.969.
Juntament amb la Cripta de Sant Esteve d’Olius a la comarca del Solsonès, són especialment remarcables al nostres país, les preromàniques de Sant Miquel de Terrassa —de planta trilobada—, de Sant Pere de Rodes i de Cuixà, sostinguda per un pilar central robust. Dins el romànic tenen una gran importància la de la seu de Vic —feta construir per Oliba (1038)—, la de Sant Vicenç de Cardona (1020-40, i la d’ Oristà a la comarca del Lluçanès, que devem a la ‘ santa obstinació’ de Mossèn Àngel Franquesa Burdó.
Olius, en el nostre cas, demana i necessita una segona visita.
Sant Esteve d'Olius és un dels millors exponents del romànic llombard de la segona meitat del segle XI, fou consagrada el 1079 pel bisbe d’Urgell, Bernat guillem ( 1076-1.092).
Des del segle XIV l’església fou regida per un vicari perpetu depenent del Bisbat de Solsona.
![](http://4.bp.blogspot.com/-AyCRFRl6IRs/TqktY9-pPuI/AAAAAAAAP_M/uyIMbrAhQps/s320/Olius%2Bentrada.jpg)
La portalada primitiva era a ponent, posteriorment com a conseqüència d’un esllavissament, fou substituïda per l'actual, situada al sud, i a la que s’accedeix mitjançant unes escales.
![](http://4.bp.blogspot.com/-2RngSp75mFk/TqktlCgERQI/AAAAAAAAP_Y/J8Klk2qipMU/s320/Olius%2Binterior.jpg)
L’altar superior estava consagrat a Sant Esteve.
![](http://3.bp.blogspot.com/-t9ZU21spXcg/Tqktw7ggkUI/AAAAAAAAP_k/rpj_VbHgcpU/s320/Olius%2Btorre%2Bi%2Babsis.jpg)
La torre-campanar afegida al cantó de la tramuntana presenta les formes pròpies del segle XII, malgrat ser possiblement posterior.
L’edifici d’una sola nau coberta amb volta canó, amb cripta sota l'altar major, esta capçat per un absis semicircular cobert, amb la mateixa volta i amplada que la nau. S’adverteix clarament que ambdós – nau i absis – han estat sobrealçats.
Les criptes son més pròpies de temples de planta basilical, o d’una nau amb transsepte; i justament això, la Cripta , atorga a l’església de Sant Esteve d’Olius una especificitat molt singular, més enllà de definir dos àmbits plenament diferenciats dins l’espai uniforme de la nau única.
![](http://3.bp.blogspot.com/-YjaucjHzKfs/TqkuGVau_nI/AAAAAAAAP_w/jTyriMHtUUQ/s320/Olius%2Bcripta%2Bgeneral2.jpg)
La cripta, presidida per l’altar dedicat al Sepulcre del Senyor, i de la Mare de Déu, segueix la planta de l’absis, i té les mateixes dimensions que el presbiteri (11,40 m de llarg per 6,60 d'ample i 3,20 m d'alçada), és sostinguda per sis columnes i forma tres petites naus; fou construïda amb pedres poc escairades i l'aparell és de plec de llibre.
![](http://3.bp.blogspot.com/-04jt92-Z5cE/TqkuQ4N8V1I/AAAAAAAAP_8/Ci5Rx3lr4BA/s320/Olius%2Bcripta%2Bgeneral.jpg)
L'escalinata central que hi baixa i les baranes de ferro forjat són del segle XVI, anteriorment s’hi accedia per dues escales laterals amb llinda, cobertes amb volta de canó, i de les que son visibles encara cinc graons a cada banda.
![](http://2.bp.blogspot.com/-TaC28ZcGuHM/TqkuaSGp8WI/AAAAAAAAQAQ/leh1OntLw-E/s320/Olius%2Bdetall%2Bescales%2Banualdes%2B2.jpg)
![](http://3.bp.blogspot.com/-yBS2bn-BedQ/TqkuaTcesYI/AAAAAAAAQAI/sJMTHlodjy4/s320/Olius%2Bdetall%2Bescales%2Banulades1.jpg)
Ens expliquen que la cripta fou restaurada l’any 1.969.
Juntament amb la Cripta de Sant Esteve d’Olius a la comarca del Solsonès, són especialment remarcables al nostres país, les preromàniques de Sant Miquel de Terrassa —de planta trilobada—, de Sant Pere de Rodes i de Cuixà, sostinguda per un pilar central robust. Dins el romànic tenen una gran importància la de la seu de Vic —feta construir per Oliba (1038)—, la de Sant Vicenç de Cardona (1020-40, i la d’ Oristà a la comarca del Lluçanès, que devem a la ‘ santa obstinació’ de Mossèn Àngel Franquesa Burdó.
Olius, en el nostre cas, demana i necessita una segona visita.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1048135652)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.