Cercador
MAS LA SABATERA DE PRENAFETA. LA CONCA DE BARBERÀ
Un relat de: Antonio Mora VergésAnàvem la Maria Jesús Lorente Ruiz i l’Antonio Mora Vergés camí de Prenafeta, el topònim clarament descriptiu deriva del llatí pinna facta ‘ penya trencada’. Originàriament, el poble es trobava en una estreta vall, al vessant mateix del tossal, coronat pel castell de Prenafeta, actualment conegut amb el nom de torre del Moro.
Hom discuteix l'autenticitat dels documents que donen la data de 1060 com la de la conquesta cristiana d'aquest castell; de fet, reprès pels musulmans al començament del segle XII, no fou reconquerit definitivament fins a mitjan segle per Ramon Berenguer IV. Esdevingué cap de la baronia de Prenafeta, que comprenia Figuerola del Camp, Miramar, Mas de N'Amill, Puigdespí i Montornès.
Pere de Prenafeta, senyor d'aquesta baronia, donà Prenafeta al monestir de Poblet.
A la fi del segle XVIII el poble es traslladà a l'actual emplaçament (a 2 km), al voltant de l'església de Sant Salvador.
Al segle XIX fou agregat al municipi de l'Illa, que el 1878 es va agregar a Montblanc, del qual és una pedania en l'actualitat.
Ens aturàvem un cop superada la casa anomenada ‘Mas la Sabatera’ que per l'estructura i disposició dels cossos, respon més als estàndards clàssics de la masia catalana, que no a la tipologia típica dels masos de la comarca.
La Sabatera, és un dels pocs exemples de cases rurals aïllades del nucli urbà a la comarca de la Conca de Barberà,i alhora és la mostra palesa de la intensa activitat vitícola de la comarca durant el darrer quart del segle XIX.
![](http://4.bp.blogspot.com/-1GtbVxazCkA/T5loXF3gTkI/AAAAAAAASwE/9y46IZqXlnk/s320/IMG_8266.JPG)
La torre, probablement de principis del segle XX, és d'estil modernista, amb merlets i finestres geminades d'inspiració medieval, construïts en obra vista.
El coronat és fet de rajola vidriada.
Hom discuteix l'autenticitat dels documents que donen la data de 1060 com la de la conquesta cristiana d'aquest castell; de fet, reprès pels musulmans al començament del segle XII, no fou reconquerit definitivament fins a mitjan segle per Ramon Berenguer IV. Esdevingué cap de la baronia de Prenafeta, que comprenia Figuerola del Camp, Miramar, Mas de N'Amill, Puigdespí i Montornès.
Pere de Prenafeta, senyor d'aquesta baronia, donà Prenafeta al monestir de Poblet.
A la fi del segle XVIII el poble es traslladà a l'actual emplaçament (a 2 km), al voltant de l'església de Sant Salvador.
Al segle XIX fou agregat al municipi de l'Illa, que el 1878 es va agregar a Montblanc, del qual és una pedania en l'actualitat.
Ens aturàvem un cop superada la casa anomenada ‘Mas la Sabatera’ que per l'estructura i disposició dels cossos, respon més als estàndards clàssics de la masia catalana, que no a la tipologia típica dels masos de la comarca.
La Sabatera, és un dels pocs exemples de cases rurals aïllades del nucli urbà a la comarca de la Conca de Barberà,i alhora és la mostra palesa de la intensa activitat vitícola de la comarca durant el darrer quart del segle XIX.
La torre, probablement de principis del segle XX, és d'estil modernista, amb merlets i finestres geminades d'inspiració medieval, construïts en obra vista.
El coronat és fet de rajola vidriada.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1931167519)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.