Cercador
MAS BANÚS DE TAVÈRNOLES. OSONA.
Un relat de: Antonio Mora VergésL’Anna Mora retratava sobre un mar de colza la senyorial casa del Banús, al terme de Tavèrnoles, a la comarca d’Osona, que identificàvem gràcies a la Maria Plana Pla.
![](http://4.bp.blogspot.com/-pHP9gwb7v_k/U1K7oOw74WI/AAAAAAAAP-c/dxNk8jDm458/s400/1+banus.jpg)
La documentació del mas Banús comença l'any 1030, encara que la primera menció directa de la família i mas Banús (els documents esmenten sempre la grafia Benuç o Benucci) és de l'any 1245; d’aleshores encà es poden historiar 26 generacions que per successió normal han estat habitant el mas.
L’any 1245 B. d'Angulo i la seva muller Arsendis estableixen a Andreu Benucci en el lloc on hi ha l'actual mas Banús, que formava part d'una gran partida de terra nomenada Guardiola (en record d'una antiga fortalesa o guàrdia).
Més tard el domini alodial del Banús passa al monestir de Sant Pere de Casserres.
Durant el despoblament produït per la pesta negra de 1348, el mas sobreviu i comença a engrandir-se i la Guardiola passa a formar part del patrimoni dels Banús al mateix temps que Pere Miquel adquireix, l’anyl 1378, una casa a la ciutat de Vic i compra altres terres de les rodalies.
L’any 1547 el mas es fusionà amb el mas Esplugues de Sant Feliu de Planeses, avui en terme de Sant Sadurni d’Osormort; fou la fusió de dos grans masos que utilitzaven els dos noms indistintament, essent sempre el lloc de residència el Banús, aquesta situació s'allargà fins que el 1895 es legalitzà l'ús del cognom Banús; al segle XVIII adquiriren una altra casa a Vic i més tard a Barcelona, de manera que el mas quedà despoblat durant un temps dels seus propietaris.
Segons Camps i Arboix, el projectista del mas sembla haver vingut de França, i l'arquitectura s'assembla a la del Cavaller de Vidrà; dates de les llindes: 1773, 1775, 1749, 1763 i 1776.
L'oratori – sembla que advocat al Sagrat Cor, ens agradarà rebre’n confirmació en el seu cas a l’email
coneixercatalunya@gmail.com ) - ha estat construït pels hereus actuals del mas, que hi han posat diversos elements comprats a antiquaris o recuperats d'altres indrets.
La història dels demés elements (cabana, finestra, bassa, masoveria i portal) va unida a la del mas, en el que es desenvolupa avui l’activitat de turisme rural.
![](http://4.bp.blogspot.com/-pHP9gwb7v_k/U1K7oOw74WI/AAAAAAAAP-c/dxNk8jDm458/s400/1+banus.jpg)
La documentació del mas Banús comença l'any 1030, encara que la primera menció directa de la família i mas Banús (els documents esmenten sempre la grafia Benuç o Benucci) és de l'any 1245; d’aleshores encà es poden historiar 26 generacions que per successió normal han estat habitant el mas.
L’any 1245 B. d'Angulo i la seva muller Arsendis estableixen a Andreu Benucci en el lloc on hi ha l'actual mas Banús, que formava part d'una gran partida de terra nomenada Guardiola (en record d'una antiga fortalesa o guàrdia).
Més tard el domini alodial del Banús passa al monestir de Sant Pere de Casserres.
Durant el despoblament produït per la pesta negra de 1348, el mas sobreviu i comença a engrandir-se i la Guardiola passa a formar part del patrimoni dels Banús al mateix temps que Pere Miquel adquireix, l’anyl 1378, una casa a la ciutat de Vic i compra altres terres de les rodalies.
L’any 1547 el mas es fusionà amb el mas Esplugues de Sant Feliu de Planeses, avui en terme de Sant Sadurni d’Osormort; fou la fusió de dos grans masos que utilitzaven els dos noms indistintament, essent sempre el lloc de residència el Banús, aquesta situació s'allargà fins que el 1895 es legalitzà l'ús del cognom Banús; al segle XVIII adquiriren una altra casa a Vic i més tard a Barcelona, de manera que el mas quedà despoblat durant un temps dels seus propietaris.
Segons Camps i Arboix, el projectista del mas sembla haver vingut de França, i l'arquitectura s'assembla a la del Cavaller de Vidrà; dates de les llindes: 1773, 1775, 1749, 1763 i 1776.
L'oratori – sembla que advocat al Sagrat Cor, ens agradarà rebre’n confirmació en el seu cas a l’email
coneixercatalunya@gmail.com ) - ha estat construït pels hereus actuals del mas, que hi han posat diversos elements comprats a antiquaris o recuperats d'altres indrets.
La història dels demés elements (cabana, finestra, bassa, masoveria i portal) va unida a la del mas, en el que es desenvolupa avui l’activitat de turisme rural.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1798507570)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.