Cercador
L'Església de Santa Maria de Camprodon.
Un relat de: Antonio Mora Vergés![](http://1.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TIYpsAy8fAI/AAAAAAAAKyY/-pwhhhdrkiM/s400/Camprodon+vista+interior+de+S+Maria.jpg)
Sobta trobar-se un temple - catalogat com a parroquial - d' una sola nau de grans dimensions, dividida en quatre trams, gràcies a quatre arcs torals de punt rodó, que han estat coberts per voltes d'aresta en època moderna, mantenint però les claus de volta. Per la seves magnifiques proporcions li escau el tractament popular de Catedral de la Vall de Camprodon'.
![](http://2.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TIYpfh1fWQI/AAAAAAAAKyQ/_ROIzeg46S4/s400/Camprodon+vista+exterior+de+l%27absis+de+S+Maria.jpg)
Destaca un absis poligonal, reforçat externament amb contraforts i gairebé sense obertures a l'exterior.
![](http://1.bp.blogspot.com/_jRvC4BRedEs/TIYo3cSrEUI/AAAAAAAAKyA/Glpji9vh-58/s400/Camprodon+capella+dels+dolors.jpg)
Posteriorment i adossada a la seva part posterior, s'hi va construir la capella dels Dolors, on es troba la preciosa Pietat de l'escultor Amadeu (1745-1821).
El Josep Salvany i Blanch recollia imatges l'any 1.918 de l'actual porta de Santa Maria, en la que destaquen uns capitells que han estat col·locats recentment a l'altar.
En una de les capelles laterals es conserva una magnífica urna - bust reliquiari de plata amb les restes de Sant Patllari. De com arribaren fins aquí les relíquies d'aquest antic bisbe d'Embrun, als Alps francesos, s'explica :
Uns frares benedictins van decidir anar cap a Embrun a robar, segons diuen, les relíquies del sant per tal de portar-les cap a Espanya. En possessió de les relíquies, els monjos les amagaren dins d'una bóta i tot seguit les van carregar sobre un burro.
En passar per Camprodon l'animal va decidir parar-se i no avançar més.
El monjo forçava el burro per tal que continués caminant, i aquest, enfadat, va tirar tres coces a terra, d'on brollaren tres sortidors d'aigua, que avui en dia encara es poden veure a la font que porta el nom de Sant Patllari.
Finalment va poder més el burro que el monjo; cansat d'estirar de l'animal el va deixar lliure, i aquest va entrar al poble de Camprodon i va passar per l'església del Carme, la de Santa Maria i, finalment, va entrar al Monestir benedictí de Sant Pere on es va quedar.
L'acció d'un animal - entesa com decisió de Déu - és un element comú a moltes històries en la nostra tradició catòlica. En aquest cas la santa obstinació de la bestia va comportar que finalment es prengués la decisió de deixar les restes a Camprodon.
Davant seu es pot admirar una exposició permanent d'orfebreria religiosa de les parròquies de la Vall de Camprodon (del segle XV al XX).
No li manquen atractius a Camprodon ; el terme municipal havia estat fins fa pocs anys un dels més reduïts (0,7 km2) del territori català, i es trobava envoltat totalment pel gran terme de Freixenet de Camprodon i pel de Llanars. L'any 1965 hom li annexà el municipi de Freixenet, amb 53,2 km2 i li agregà un petit sector (0,3 km2) del de Llanars (l'avinguda de Maristany i poca cosa més); i el 1969 li fou annexat encara el municipi de Beget, de la comarca de la Garrotxa, amb 49,0 km2 i es convertí, així, en el segon municipi més gran del Ripollès (103,37 km2).
La dèria de concentrar entitats locals, lluny del que prediquen el seus defensors no reduirà despeses administratives; ben al contrari allunyarà els centres de decisió,- i amb ells els serveis més bàsics - i consolidarà el regim d'espoli que venen patint secularment els petits pobles per part de les grans urbs. Altrament el model de concentració afavoreix l'augment de la corrupció.
© Antonio Mora Vergés
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=663038491)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.