Cercador
L’ESCUT A LA FAÇANA NORD DE SANT ESTEVE DE CASTELLAR
Un relat de: Antonio Mora VergésReparava en un escut a l’alçada quasi de la teulada de l’església, mentre retratava per enèsima vegada el campanar de Sant Esteve de Castellar des del carrer de Sant Iscle; intentant, una vegada més sense èxit, evitar el màxim de fils, pals ... tota la parafernàlia del que col•loquialment coneixem com ‘serveis públics’.
![](http://2.bp.blogspot.com/-1_6CYrJKd8E/TZx2mNO3HoI/AAAAAAAAN58/sJmXLQ7PZII/s320/Clasquerri%2Bescut%2Ba%2Bla%2Bfa%25C3%25A7ana.jpg)
No faré sang sobre el fet obvi , que en qualsevol país civilitzat, carrers tant ‘típics’ com el que aquí s’esmenta, tenen tots aquests serveis perfectament soterrats.
![](http://1.bp.blogspot.com/-9EuJBeVf30s/TZx10Uupf7I/AAAAAAAAN50/6Eul1IfVkts/s320/Clasquerri%2Bcarrer.jpg)
Començava la meva recerca per saber quina relació existeix o existia, perquè llueixi aquest escut a la façana nord de l’Església Parroquial de Sant Esteve de Castellar.
La meva filla Núria em comenta que li recorda el que hi ha a la façana del Castell dels Clasqueri; reprodueixo de la pàgina 23 de http://www.castellarvalles .net/files/175-2795 arxiu/RECULL_HISTRIC.pdf
A partir de 1485 i per concessió reial, aquesta universitat va tenir el dret de poder identificar- se amb els símbols reials (quatre barres catalanes) i la creu de Sant Jordi (escut de la ciutat de Barcelona). Pero contràriament a això i no se sap el perquè (potser per la pressió exercida pel poder senyorial dels Clasquerí sobre la universitat) fins a principis del segle XX l'única representació documentada és l'escut amb les armes de les famílies Clasquerí i Cassador, propietàries del castell i terme de Castellar:
un gos per als Clasquerí i una campana per als Meca, tal com es pot veure a la façana principal del castell de Castellar.
El municipi va fer servir aquests símbols en el segell municipal fins al 1909. El 10 de juny de 1909 i en sessió extraordinària, el Consistori va proposar la substitució d'aquest escut per un altre.
![](http://3.bp.blogspot.com/-AGH1XCNMLE4/TZx1lnzq3oI/AAAAAAAAN5s/Xb6sgWUwik4/s320/clasquerri%2Bescut.jpg)
Ens sorprèn aquesta adjudicació, atès el fet que l’arquebisbe i patriarca d’Antoquia Pere de Clasqueri , [ 1.358-1380 ] te en el seu escut la campana com element heràldic.
En tot cas amics lectors, l’escut que m’ha cridat l’atenció, era l’any 1.892, el de l’Ajuntament de SANT ESTEBAN DE CASTELLAR
![](http://2.bp.blogspot.com/-1_6CYrJKd8E/TZx2mNO3HoI/AAAAAAAAN58/sJmXLQ7PZII/s320/Clasquerri%2Bescut%2Ba%2Bla%2Bfa%25C3%25A7ana.jpg)
No faré sang sobre el fet obvi , que en qualsevol país civilitzat, carrers tant ‘típics’ com el que aquí s’esmenta, tenen tots aquests serveis perfectament soterrats.
![](http://1.bp.blogspot.com/-9EuJBeVf30s/TZx10Uupf7I/AAAAAAAAN50/6Eul1IfVkts/s320/Clasquerri%2Bcarrer.jpg)
Començava la meva recerca per saber quina relació existeix o existia, perquè llueixi aquest escut a la façana nord de l’Església Parroquial de Sant Esteve de Castellar.
La meva filla Núria em comenta que li recorda el que hi ha a la façana del Castell dels Clasqueri; reprodueixo de la pàgina 23 de http://www.castellarvalles .net/files/175-2795 arxiu/RECULL_HISTRIC.pdf
A partir de 1485 i per concessió reial, aquesta universitat va tenir el dret de poder identificar- se amb els símbols reials (quatre barres catalanes) i la creu de Sant Jordi (escut de la ciutat de Barcelona). Pero contràriament a això i no se sap el perquè (potser per la pressió exercida pel poder senyorial dels Clasquerí sobre la universitat) fins a principis del segle XX l'única representació documentada és l'escut amb les armes de les famílies Clasquerí i Cassador, propietàries del castell i terme de Castellar:
un gos per als Clasquerí i una campana per als Meca, tal com es pot veure a la façana principal del castell de Castellar.
El municipi va fer servir aquests símbols en el segell municipal fins al 1909. El 10 de juny de 1909 i en sessió extraordinària, el Consistori va proposar la substitució d'aquest escut per un altre.
![](http://3.bp.blogspot.com/-AGH1XCNMLE4/TZx1lnzq3oI/AAAAAAAAN5s/Xb6sgWUwik4/s320/clasquerri%2Bescut.jpg)
Ens sorprèn aquesta adjudicació, atès el fet que l’arquebisbe i patriarca d’Antoquia Pere de Clasqueri , [ 1.358-1380 ] te en el seu escut la campana com element heràldic.
En tot cas amics lectors, l’escut que m’ha cridat l’atenció, era l’any 1.892, el de l’Ajuntament de SANT ESTEBAN DE CASTELLAR
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=339379742)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.