Cercador
L’ESCOLA ALFRED MATA I JULIÀ DE PUIG-REIG
Un relat de: Antonio Mora VergésL'escola municipal "Alfred Mata i Julià ", s’aixecava l’any 1926, per un mestre d’obres i/o arquitecte desconegut, cosa del tot extraordinària, perquè ultra l’aportació de l’insigne Patrici, Alfred Mata Julià propietari de la Colònia Casas, sembla que des de l’Ajuntament de Puig-reig, es va treballar per assolir finalment aquesta infraestructura. Sou pregats de fer- nos saber a l’email coneixercatalunya@gmail.com les dades d’aquest ‘tècnic’.
http://hemeroteca.lavanguardia.com/preview/1908/03/25/pagina-10/33256273/pdf.html?search=Alfred%20Mata%20juli%C3%A0
El cens a darreries del primer feixisme ( Dictadura de Primo de Rivera ) era de 5.518 veïns.
El CEIP Alfred Mata Julià, és un bell edifici format per dos cossos perpendiculars, la disposició del qual adopta forma de "L". En el cos que sobresurt a la façana sud-est es troba l'entrada, assenyalada per un teulat a manera de porxo, suportat per una columna clàssica.
![](http://4.bp.blogspot.com/-WveuizrqpUc/UbOUJONWwlI/AAAAAAAAZ7s/fKaqowlP4TA/s320/1+ESC1.jpg)
Tot l'edifici està arrebossat i pintat, a excepció de tres petites finestres de mig punt revestides amb maó vermelles que es disposen en la façana principal i en les laterals a la planta sotacoberta, com únic element decoratiu.
![](http://2.bp.blogspot.com/-wpnh6xdJoaU/UbOUPW2EyYI/AAAAAAAAZ70/_jL_LeJgnJc/s320/1+ESC2.jpg)
El sostre, de teula àrab, a l’igual que el ràfec també estan pintats en vermell.
Totes les finestres de la façana principal són alineades i de les mateixes dimensions, fruit de la moderna reforma i ampliació que es va fer de l'edifici.
L'escola, a més de disposar d'amplis espais, comptava amb una zona de jardins que s'integraven al seu entorn formant una plaça on dominava la vegetació. Malauradament, les obres d'urbanització d'aquesta plaça als anys setanta del segle XX - dins encara de la Dictadura de Francisco Franco - van malmetre aquest espai públic.
El cens de l’any 1981, el primer desprès del segon feixisme, era de 5.359 veïns, que son només 4.301 a darreries de 2012.
Malgrat les advertències fetes des de Catalunya – en llengua castellana – Franco no va prendre les mesures que calien per evitar l’ensorrament de la industria tèxtil, incentivar la mecanització, i assumir un nivell de desocupació laboral, que ateses les magnituds esfereïdores que patim avui, s’hauria d’haver considerat ‘anecdòtic’. La inacció dels ‘sàtrapes’ portava el país a la ruïna.
Ens agradarà tenir més informació de la biografia del Patrici, Alfred Mata Julià, al que Puig-reig deu agraïment perpetu.
http://hemeroteca.lavanguardia.com/preview/1908/03/25/pagina-10/33256273/pdf.html?search=Alfred%20Mata%20juli%C3%A0
El cens a darreries del primer feixisme ( Dictadura de Primo de Rivera ) era de 5.518 veïns.
El CEIP Alfred Mata Julià, és un bell edifici format per dos cossos perpendiculars, la disposició del qual adopta forma de "L". En el cos que sobresurt a la façana sud-est es troba l'entrada, assenyalada per un teulat a manera de porxo, suportat per una columna clàssica.
![](http://4.bp.blogspot.com/-WveuizrqpUc/UbOUJONWwlI/AAAAAAAAZ7s/fKaqowlP4TA/s320/1+ESC1.jpg)
Tot l'edifici està arrebossat i pintat, a excepció de tres petites finestres de mig punt revestides amb maó vermelles que es disposen en la façana principal i en les laterals a la planta sotacoberta, com únic element decoratiu.
![](http://2.bp.blogspot.com/-wpnh6xdJoaU/UbOUPW2EyYI/AAAAAAAAZ70/_jL_LeJgnJc/s320/1+ESC2.jpg)
El sostre, de teula àrab, a l’igual que el ràfec també estan pintats en vermell.
Totes les finestres de la façana principal són alineades i de les mateixes dimensions, fruit de la moderna reforma i ampliació que es va fer de l'edifici.
L'escola, a més de disposar d'amplis espais, comptava amb una zona de jardins que s'integraven al seu entorn formant una plaça on dominava la vegetació. Malauradament, les obres d'urbanització d'aquesta plaça als anys setanta del segle XX - dins encara de la Dictadura de Francisco Franco - van malmetre aquest espai públic.
El cens de l’any 1981, el primer desprès del segon feixisme, era de 5.359 veïns, que son només 4.301 a darreries de 2012.
Malgrat les advertències fetes des de Catalunya – en llengua castellana – Franco no va prendre les mesures que calien per evitar l’ensorrament de la industria tèxtil, incentivar la mecanització, i assumir un nivell de desocupació laboral, que ateses les magnituds esfereïdores que patim avui, s’hauria d’haver considerat ‘anecdòtic’. La inacció dels ‘sàtrapes’ portava el país a la ruïna.
Ens agradarà tenir més informació de la biografia del Patrici, Alfred Mata Julià, al que Puig-reig deu agraïment perpetu.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=390223506)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.