Cercador
LES TINES DE LES VALLS DEL MONTCAU. TRESORS DEL BAGES
Un relat de: Antonio Mora VergésEns trobàvem a les 9,00 al Pont de Vilomara, a la comarca del Bages, la Rosa Planell Grau , el Miquel Pujol Mur, el Joan Escoda Prats i l’Antonio Mora; teníem el compromís d’ensenyar als nostres sherpes de la ‘ Catalunya interior’ els testimonis en pedra del passat vitivinícola d’aquesta terra.
Les tines de pedra seca, son un tresor únic, tant a Catalunya, com a la resta del món; feta aquesta afirmació però, cal deixar constància de l’oblit sistemàtic per part de les diferents administracions, tant el període feixista, com en la posterior ‘democraciola’ en que va evolucionar.
El Bages va ser una de les comarques vitícoles més importants - si no la que més del nostre país - , això sens dubte va propiciar que alguns filòlegs i/o historiadors afirmessin , que el nom de la comarca es una derivació de Bacus, deu del vi romà.
Al segle XVIII , es va permetre a Catalunya el comerç directe amb les colònies americanes, això va fer augmentar exponencialment la demanda d’aiguardent , fet que va provocar l’abandonament d’altres conreus pel monocultiu de la vinya - el vi dolent era transformat en aiguardent mitjançant un procés de destil•lació - , i al ensems es va produir un gran creixement demogràfic .
En una estadística de 1780 apareixen oficines d'aiguardent a Mura (2), Cardona (2), Santpedor (7), Sallent (5), Castellbell (3), Navarcles (1) i Manresa (14) que fan un total de trenta-quatre oficines d'aiguardent.
Un cens de 1819, deixa constància de l’important augment del nombre d’oficines en menys de quaranta anys : S'esmenten oficines a Manresa, Castellar, Castellfollit, Castellgalí, Castellnou, Sallent, Rajadell, Rocafort, Santa Cecília de Montserrat, Monistrol de Calders, Sant Fruitós de Bages, Sant Iscle i Santa Victòria de Bages, Navarcles, Santpedor, Callús, Sant Salvador de Guardiola, Castellbell i el Vilar, Sant Vicenç de Castellet i Talamanca.
La fil•loxera, originària d'Amèrica del Nord , arribava accidentalment el 1863 a Anglaterra i el 1865 al continent , i en poc temps va matar les vinyes europees ; en un primer moment el vi català va trobar un mercat ampli, que de sobte s'havia quedat sense producció; aquest fet va provocar que el preu del vi comencés a pujar i pujar ; la gent va arrabassar terres amb altres conreus, va arrabassar marges i pendents dels vessants, i per arreu es van fer feixes i bancals i es va començar a plantar vinya . El paisatge de la comarca era una gran vinya amb feixes i bancals de parets de pedra seca, hom aixecava barraques de vinya per a tot arreu, i en les terres de les Valls del Montcau, tines. El creixement va ser espectacular perquè els preus eren espectaculars.
L’any 1892 la fil•loxera que ja havia començat tres anys abans a Navas , es va escampar per tota la comarca del Bages, i fins al 1900 va fer-ho per tota Catalunya. El miratge s’acabava tràgicament !!!!
La ruïna dels molts rabassaires , els va transformar ens proletaris, la gent deixava el camp per anar-se'n als nuclis industrials del costat del Cardener i Llobregat a treballar a les fàbriques tèxtils.
Alguna dada esfereïdora : al terme d'Aguilar la població va disminuir un 19 % entre el 1860 i el 1900. En el mateix període de temps Castellfollit va passar de tenir uns mil habitants a set-cents vuitanta; Fonollosa va disminuir un 30 % la seva població, Rajadell un 47 % i Sant Mateu de Bages un 60 %.
Tota aquesta informació ens permetia entendre millor la important concentració de tines del torrent del Flaquer; Tosques, Bleda, Escudelleta, Ricard,... amb una capacitat estimada de fins a 2.000 litres en cada dipòsit, podem pensar que fàcilment es recollien aquí 50.000 litres.
![](http://2.bp.blogspot.com/-MKqFQu0VUnk/TgwgzFvTkRI/AAAAAAAAO6A/-ToYBzvP8cE/s320/TINES%2BTOSQUES.jpg)
![](http://4.bp.blogspot.com/-ZrIsX1fbJ_0/TgwgygnPbLI/AAAAAAAAO54/2DMBOx76CWU/s320/TINES%2BBLEDA.jpg)
![](http://1.bp.blogspot.com/-U63RP0S17JU/TgwgyK0Sq4I/AAAAAAAAO5w/f5LV94lc4EU/s320/TINES%2BESCUDELLETA.jpg)
![](http://2.bp.blogspot.com/-Og01_yFkYlI/TgwgxbWicoI/AAAAAAAAO5o/T2BeLJrfqmY/s320/TINES%2BRICARDO.jpg)
Avui el lloc està ple de pins que produeixen en el millor dels casos Thaumetopoea pityocampa, conegudes com processionària del pi.
Si recuperéssim la producció i la destinéssim per exemple a bio-combustible, obtindríem una reducció de la factura del petroli no inferior als 50.000 €, i alhora, reduiríem l’atur i faríem retornar la vida per aquestes terres interiors.
Ah!, oblidava que els alemanys ens han condemnat a fer únicament de toreros i manolas.
Com ho deia aquell simple ?. Espanya va bien !!!!
El consell de sempre, veniu al Bages
Les tines de pedra seca, son un tresor únic, tant a Catalunya, com a la resta del món; feta aquesta afirmació però, cal deixar constància de l’oblit sistemàtic per part de les diferents administracions, tant el període feixista, com en la posterior ‘democraciola’ en que va evolucionar.
El Bages va ser una de les comarques vitícoles més importants - si no la que més del nostre país - , això sens dubte va propiciar que alguns filòlegs i/o historiadors afirmessin , que el nom de la comarca es una derivació de Bacus, deu del vi romà.
Al segle XVIII , es va permetre a Catalunya el comerç directe amb les colònies americanes, això va fer augmentar exponencialment la demanda d’aiguardent , fet que va provocar l’abandonament d’altres conreus pel monocultiu de la vinya - el vi dolent era transformat en aiguardent mitjançant un procés de destil•lació - , i al ensems es va produir un gran creixement demogràfic .
En una estadística de 1780 apareixen oficines d'aiguardent a Mura (2), Cardona (2), Santpedor (7), Sallent (5), Castellbell (3), Navarcles (1) i Manresa (14) que fan un total de trenta-quatre oficines d'aiguardent.
Un cens de 1819, deixa constància de l’important augment del nombre d’oficines en menys de quaranta anys : S'esmenten oficines a Manresa, Castellar, Castellfollit, Castellgalí, Castellnou, Sallent, Rajadell, Rocafort, Santa Cecília de Montserrat, Monistrol de Calders, Sant Fruitós de Bages, Sant Iscle i Santa Victòria de Bages, Navarcles, Santpedor, Callús, Sant Salvador de Guardiola, Castellbell i el Vilar, Sant Vicenç de Castellet i Talamanca.
La fil•loxera, originària d'Amèrica del Nord , arribava accidentalment el 1863 a Anglaterra i el 1865 al continent , i en poc temps va matar les vinyes europees ; en un primer moment el vi català va trobar un mercat ampli, que de sobte s'havia quedat sense producció; aquest fet va provocar que el preu del vi comencés a pujar i pujar ; la gent va arrabassar terres amb altres conreus, va arrabassar marges i pendents dels vessants, i per arreu es van fer feixes i bancals i es va començar a plantar vinya . El paisatge de la comarca era una gran vinya amb feixes i bancals de parets de pedra seca, hom aixecava barraques de vinya per a tot arreu, i en les terres de les Valls del Montcau, tines. El creixement va ser espectacular perquè els preus eren espectaculars.
L’any 1892 la fil•loxera que ja havia començat tres anys abans a Navas , es va escampar per tota la comarca del Bages, i fins al 1900 va fer-ho per tota Catalunya. El miratge s’acabava tràgicament !!!!
La ruïna dels molts rabassaires , els va transformar ens proletaris, la gent deixava el camp per anar-se'n als nuclis industrials del costat del Cardener i Llobregat a treballar a les fàbriques tèxtils.
Alguna dada esfereïdora : al terme d'Aguilar la població va disminuir un 19 % entre el 1860 i el 1900. En el mateix període de temps Castellfollit va passar de tenir uns mil habitants a set-cents vuitanta; Fonollosa va disminuir un 30 % la seva població, Rajadell un 47 % i Sant Mateu de Bages un 60 %.
Tota aquesta informació ens permetia entendre millor la important concentració de tines del torrent del Flaquer; Tosques, Bleda, Escudelleta, Ricard,... amb una capacitat estimada de fins a 2.000 litres en cada dipòsit, podem pensar que fàcilment es recollien aquí 50.000 litres.
![](http://2.bp.blogspot.com/-MKqFQu0VUnk/TgwgzFvTkRI/AAAAAAAAO6A/-ToYBzvP8cE/s320/TINES%2BTOSQUES.jpg)
![](http://4.bp.blogspot.com/-ZrIsX1fbJ_0/TgwgygnPbLI/AAAAAAAAO54/2DMBOx76CWU/s320/TINES%2BBLEDA.jpg)
![](http://1.bp.blogspot.com/-U63RP0S17JU/TgwgyK0Sq4I/AAAAAAAAO5w/f5LV94lc4EU/s320/TINES%2BESCUDELLETA.jpg)
![](http://2.bp.blogspot.com/-Og01_yFkYlI/TgwgxbWicoI/AAAAAAAAO5o/T2BeLJrfqmY/s320/TINES%2BRICARDO.jpg)
Avui el lloc està ple de pins que produeixen en el millor dels casos Thaumetopoea pityocampa, conegudes com processionària del pi.
Si recuperéssim la producció i la destinéssim per exemple a bio-combustible, obtindríem una reducció de la factura del petroli no inferior als 50.000 €, i alhora, reduiríem l’atur i faríem retornar la vida per aquestes terres interiors.
Ah!, oblidava que els alemanys ens han condemnat a fer únicament de toreros i manolas.
Com ho deia aquell simple ?. Espanya va bien !!!!
El consell de sempre, veniu al Bages
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=399892913)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.