Cercador
LES CAIGUDES ALES DEL COR A LA VILA CLOSA DE SANTA FE DE SEGARRA
Un relat de: Antonio Mora VergésTrobava una referència que em confirmava la meva impressió respecte d‘un escut d’armes a la paret d’un edifici de Santa Fe de Segarra, amb façana a la Plaça de les Armes .
Datat el 17/01/147, a Barcelona, per Joan Nadal, notari públic de Barcelona per l'autoritat reial.
![](http://1.bp.blogspot.com/-v7Xx75OpE58/T3lox05y0rI/AAAAAAAASW4/6-keY0I8OUI/s320/1%2Bfe%2Bescxut.jpg)
Galceran de Sentmenat, cavaller de la reina Violant, confirma al seu fill Montserrat Galceran de Sentmenat la donació del castell de Santa Fe amb tot el seu terme. A més estableix com als seus tutors a Galceran d'Oluges, senyor del castell d'Oluges de Dalt, i a Berenguer d'Oluges, senyor del castell de Vergós.
Molts lectors es preguntaran on està Santa de Segarra ?. Actualment pertany al municipi de les Oluges, i es tracta d’un petit indret encastellat, que només perquè no és visible com Montfalcó Murallat, manté l’anonimat.
![](http://1.bp.blogspot.com/-Jv2mUdf1Tmw/T3lpLLYVvII/AAAAAAAASXE/stkqEhfaOcc/s320/1%2Bfe%2Bvista.jpg)
Que el poble nasqués amb el nom de Santa Fe – de clares influències franques - fa pensar en una capella d’aquesta advocació dins del recinte encastellat, que desapareixerà quan extramurs s’aixeca la parroquial de Sant Pere.
![](http://2.bp.blogspot.com/-2zq-UNinSs0/T3lpiHr6xVI/AAAAAAAASXQ/J5lIui-qfq8/s320/1%2Bfe%2Bporta.jpg)
Procedent d'aquest poble hi ha un retaule al Museu Diocesà de Solsona, on s'hi pot veure les representacions pictòriques de la santa adoctrinant la gent, compareixent davant el tribunal i morint màrtir. La pintura és de la fi de l'edat mitjana.
Les primeres notícies del nucli de Santa Fe daten del 1025 i el situen dins el comtat de Berga. Ja al mateix segle hi ha documentat un llinatge anomenat Santafè amb importants interessos a la Segarra i a la comarca d'Urgell. Aquesta nissaga segurament procedia del Solsonès. El 1128 ja es coneix Galceran de Santafè, que tenia drets al voltant de Tàrrega. El 1172 actua al terme Arnau Miró d'Odèn, antecessor dels cavallers de Santafè. El 1244 el matrimoni Ponç de Santafè i Berenguera reberen les rendes que Ponç de Santafè i Pere de Conques tenien en tot el terme de Santa Fe per tal de pagar els creditors d'aquests senyors. El 1352 era senyor de santa Fe Bertran de Fals. El terme passà als Calders l'any 1430, els quals van retenir-ne el domini fins al segle XVII. Durant aquesta centúria passà per parentiu als Pinós i Alentorn, marquesos de Barberà des de l'inici del segle XVIII.
Dissortadament hem d’incloure l’indret dins la petita sèrie la Catalunya de Photoshop - no volem cansar-vos - , a la que us convidem a tots a sumar-vos-hi ; sobre els atemptats estètics que pateix el patrimoni històric i artístic de Catalunya per part de les companyes dites de ‘Serveis públics – totes de capital espanyol -. A destacar que malgrat el baix nivell de la ‘democraciola’ que patim la vigència d’aquestes ‘actuacions’ implica – si més no – la complicitat de la Generalitat de Barcelona i la dels Ajuntaments – el pedani en molts casos i el municipal sempre- , de les Diputacions, Consells Comarcals, i altres entitats administratives ja ni en parlem.
Datat el 17/01/147, a Barcelona, per Joan Nadal, notari públic de Barcelona per l'autoritat reial.
![](http://1.bp.blogspot.com/-v7Xx75OpE58/T3lox05y0rI/AAAAAAAASW4/6-keY0I8OUI/s320/1%2Bfe%2Bescxut.jpg)
Galceran de Sentmenat, cavaller de la reina Violant, confirma al seu fill Montserrat Galceran de Sentmenat la donació del castell de Santa Fe amb tot el seu terme. A més estableix com als seus tutors a Galceran d'Oluges, senyor del castell d'Oluges de Dalt, i a Berenguer d'Oluges, senyor del castell de Vergós.
Molts lectors es preguntaran on està Santa de Segarra ?. Actualment pertany al municipi de les Oluges, i es tracta d’un petit indret encastellat, que només perquè no és visible com Montfalcó Murallat, manté l’anonimat.
![](http://1.bp.blogspot.com/-Jv2mUdf1Tmw/T3lpLLYVvII/AAAAAAAASXE/stkqEhfaOcc/s320/1%2Bfe%2Bvista.jpg)
Que el poble nasqués amb el nom de Santa Fe – de clares influències franques - fa pensar en una capella d’aquesta advocació dins del recinte encastellat, que desapareixerà quan extramurs s’aixeca la parroquial de Sant Pere.
![](http://2.bp.blogspot.com/-2zq-UNinSs0/T3lpiHr6xVI/AAAAAAAASXQ/J5lIui-qfq8/s320/1%2Bfe%2Bporta.jpg)
Procedent d'aquest poble hi ha un retaule al Museu Diocesà de Solsona, on s'hi pot veure les representacions pictòriques de la santa adoctrinant la gent, compareixent davant el tribunal i morint màrtir. La pintura és de la fi de l'edat mitjana.
Les primeres notícies del nucli de Santa Fe daten del 1025 i el situen dins el comtat de Berga. Ja al mateix segle hi ha documentat un llinatge anomenat Santafè amb importants interessos a la Segarra i a la comarca d'Urgell. Aquesta nissaga segurament procedia del Solsonès. El 1128 ja es coneix Galceran de Santafè, que tenia drets al voltant de Tàrrega. El 1172 actua al terme Arnau Miró d'Odèn, antecessor dels cavallers de Santafè. El 1244 el matrimoni Ponç de Santafè i Berenguera reberen les rendes que Ponç de Santafè i Pere de Conques tenien en tot el terme de Santa Fe per tal de pagar els creditors d'aquests senyors. El 1352 era senyor de santa Fe Bertran de Fals. El terme passà als Calders l'any 1430, els quals van retenir-ne el domini fins al segle XVII. Durant aquesta centúria passà per parentiu als Pinós i Alentorn, marquesos de Barberà des de l'inici del segle XVIII.
Dissortadament hem d’incloure l’indret dins la petita sèrie la Catalunya de Photoshop - no volem cansar-vos - , a la que us convidem a tots a sumar-vos-hi ; sobre els atemptats estètics que pateix el patrimoni històric i artístic de Catalunya per part de les companyes dites de ‘Serveis públics – totes de capital espanyol -. A destacar que malgrat el baix nivell de la ‘democraciola’ que patim la vigència d’aquestes ‘actuacions’ implica – si més no – la complicitat de la Generalitat de Barcelona i la dels Ajuntaments – el pedani en molts casos i el municipal sempre- , de les Diputacions, Consells Comarcals, i altres entitats administratives ja ni en parlem.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=251612916)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.