Cercador
LA TORRE CRISTOLÒGICA D’HOSTALRIC. LA SELVA
Un relat de: Antonio Mora VergésEns aturàvem al costat de la Biblioteca, i l’Oficina d’Informació, el Josep Olivé Escarré, i l’Antonio Mora Vergés, des d’aquella ubicació retratava la dita ‘Torre dels Frares’ d’ Hostalric, datada al segle XIII , m’expliquen que la denominació li ve del fet que al seu davant, a l'actual Casa de la Vila, hi havia un convent de mínims dels frares de l'ordre de Sant Francesc de Paula; l'estil de vida que prescriu la Regla, és extremadament rigorós , amb abstinència perpètua (vita quadragesimalis o "vida quaresmal", amb total abstinència de carn, llevat de malaltia greu i per prescripció mèdica) i d’una gran austeritat.
Alguns l’anomenen ‘Torre Cristològica’ perquè té una altura 33 metres, i un volum – diàmetre també de 33 metres - que més enllà de ser manifestament major que les altres torres, li atorga la preeminència del ‘primus inter pares’ .
La torre ja estat restaurada, i s’ha adequat com a indret expositiu de la història d'Hostalric, i també com a mirador; ), està dividida internament en tres plantes cobertes per volta de cúpula.
![](http://1.bp.blogspot.com/-lsjtoXMSgas/Uk7fwmVkqFI/AAAAAAAAbaI/-PHfpHeswPA/s640/IMG_7850.JPG)
L'accés originàriament es feia per la planta intermèdia a través d'una porta oberta sobre el camí de ronda de la muralla. Des d'aquí, a través d'una escala de cargol embeguda al mur, s'arribava a la part superior.
S'aprecien clarament diferents etapes constructives, perquè a llarg de la seva existència ha estat objecte de tota mena d’atacs i agressions.
No trobava cap dada de la Capella de la Santa Creu del Castell d’hostalric , llevat d’aquest enunciat ; L’antiga capella de la Santa Creu fou recuperada recentment, tot i que no es va ubicar en el seu emplaçament original.
Sou pregats els hostalriquencs, i les hostalriquenques de bona voluntat de fer les vostres aportacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com
Evitem – mentre ens sigui possible – l’alzheimer interessat de la nostra història, que es practica indissimuladament – de vegades amb arguments ‘tècnics’ – per part dels enemics seculars de Catalunya.
Quan al topònim, respecte del sufix – ach - trobàvem a :
http://taller.iec.cat/filologica/alcover/documents/3BDLC_03.pdf
«Lo P. Fita diu que l’afix -ach- es de procedència cèltica y significa diminutiu.
Lo sufix -ach - té les metexes aplicacions, y probablement la metexa significació, que’ls sufixs et, ell, ol, que significan diminutiu, com Peret, collell, ventijol, pujol, que son diminutiu de Pere, coll, venteig, puig.
Donchs Brianach equival a fill d’Obrien, com si digués: en Brien petit, un Brien en diminutiu.
Xerrach: serra petita de fulla ampla, amb un mànech de fusta encorvat.
Podria Hostalrich - ich – significar originalment, ‘ Hostal petit’ ?.
Alguns l’anomenen ‘Torre Cristològica’ perquè té una altura 33 metres, i un volum – diàmetre també de 33 metres - que més enllà de ser manifestament major que les altres torres, li atorga la preeminència del ‘primus inter pares’ .
La torre ja estat restaurada, i s’ha adequat com a indret expositiu de la història d'Hostalric, i també com a mirador; ), està dividida internament en tres plantes cobertes per volta de cúpula.
L'accés originàriament es feia per la planta intermèdia a través d'una porta oberta sobre el camí de ronda de la muralla. Des d'aquí, a través d'una escala de cargol embeguda al mur, s'arribava a la part superior.
S'aprecien clarament diferents etapes constructives, perquè a llarg de la seva existència ha estat objecte de tota mena d’atacs i agressions.
No trobava cap dada de la Capella de la Santa Creu del Castell d’hostalric , llevat d’aquest enunciat ; L’antiga capella de la Santa Creu fou recuperada recentment, tot i que no es va ubicar en el seu emplaçament original.
Sou pregats els hostalriquencs, i les hostalriquenques de bona voluntat de fer les vostres aportacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com
Evitem – mentre ens sigui possible – l’alzheimer interessat de la nostra història, que es practica indissimuladament – de vegades amb arguments ‘tècnics’ – per part dels enemics seculars de Catalunya.
Quan al topònim, respecte del sufix – ach - trobàvem a :
http://taller.iec.cat/filologica/alcover/documents/3BDLC_03.pdf
«Lo P. Fita diu que l’afix -ach- es de procedència cèltica y significa diminutiu.
Lo sufix -ach - té les metexes aplicacions, y probablement la metexa significació, que’ls sufixs et, ell, ol, que significan diminutiu, com Peret, collell, ventijol, pujol, que son diminutiu de Pere, coll, venteig, puig.
Donchs Brianach equival a fill d’Obrien, com si digués: en Brien petit, un Brien en diminutiu.
Xerrach: serra petita de fulla ampla, amb un mànech de fusta encorvat.
Podria Hostalrich - ich – significar originalment, ‘ Hostal petit’ ?.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=97024448)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.