Cercador
LA SEGARRA I LES TORRES D’AIGUA.
Un relat de: Antonio Mora VergésUna torre d'aigua és una construcció que té al seu cim una cisterna que serveix alhora que de dipòsit, per a mantenir una pressió hidrostàtica a la xarxa de l'aigua, funciona segons el principi dels vasos comunicants: mentre que el nivell a ambdós costats no sigui el mateix, el vas amb el nivell més alt exerceix una pressió sobre el vas amb el nivell més baix.
El principi ja era conegut pels romans, al segle I , Roma comptava amb 250 torres d’aigua.
L’ocàs de la civilització romana, va fer que les infraestructures per transportar l’aigua decaiguessin fins a quasi desaparèixer completament a l'edat mitjana, els àrabs en els territoris que controlaven van recuperar i/o millorar molt la distribució i l’abastiment a les poblacions.
En el bàndol cristià – aleshores no se’n deia encara catòlic, apostòlic i romà -, el retrocés tècnic era molt evident, els pobles, viles i ciutats, i fins els convents i les abadies es construïen prop de rius, fonts , o pous, i depenien de la regularitat pluviomètrica com la resta de bestioles.
Van passar molts segles fins que la construcció del ferrocarril que necessitava un proveïment regular d'aigua per a alimentar les locomotores de vapor , i la industrialització, van ser els dos factors que van portar a la implantació de les torres d'aigua des de la segona meitat del segle XIX fins als anys 1980.
![](http://2.bp.blogspot.com/-a29ChCYIP3w/UewoFU4xmMI/AAAAAAAAMPE/ijMTxbf3YFg/s640/IMG_7117.JPG)
A la Segarra son tant ‘típiques’ com les esglésies i/o els castells, i en algun cas tenen una bellesa estètica remarcable, com la del Canós, als Plans de Sió.
El principi ja era conegut pels romans, al segle I , Roma comptava amb 250 torres d’aigua.
L’ocàs de la civilització romana, va fer que les infraestructures per transportar l’aigua decaiguessin fins a quasi desaparèixer completament a l'edat mitjana, els àrabs en els territoris que controlaven van recuperar i/o millorar molt la distribució i l’abastiment a les poblacions.
En el bàndol cristià – aleshores no se’n deia encara catòlic, apostòlic i romà -, el retrocés tècnic era molt evident, els pobles, viles i ciutats, i fins els convents i les abadies es construïen prop de rius, fonts , o pous, i depenien de la regularitat pluviomètrica com la resta de bestioles.
Van passar molts segles fins que la construcció del ferrocarril que necessitava un proveïment regular d'aigua per a alimentar les locomotores de vapor , i la industrialització, van ser els dos factors que van portar a la implantació de les torres d'aigua des de la segona meitat del segle XIX fins als anys 1980.
A la Segarra son tant ‘típiques’ com les esglésies i/o els castells, i en algun cas tenen una bellesa estètica remarcable, com la del Canós, als Plans de Sió.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1857645394)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.