Cercador
LA PLAÇA GRAN I L'ESGLÉSIA DE SANT JAUME. CALAF.
Un relat de: Antonio Mora VergésAnàvem a Calaf, topònim clarament àrab, quin significat però no és pacífic ; uns defensen com en el cas de Calatauyd, que faci referència al Castell i al seu posseïdor; altres veuen el seu origen en l'àrab vulgar Khalàf , nom propi de persona. El gentilici: calafí -ina
Visitàvem l'església parroquial, que tanca per un dels extrems la plaça Gran, i ocupa el mateix lloc on l'any 1356 s'erigí de la capella de sant Miquel, que amb els anys anà adquirint les funcions de parroquial en detriment de l'església del castell.
Coincidint amb una època de creixement de la vila deguda a la producció de blat, que es pagava car i era un producte d'exportació, l'any 1603 s'iniciaren les obres de construcció de l'actual temple , que s'obrí al culte l'any 1636, malgrat que les obres continuaren fins el 1720.
Es tracta d'un edifici renaixentista de tradició gòtica, amb certes semblances amb la parroquial de santa Maria d'Igualada, cobert amb volta de creueria, compost per una gran nau i capelles laterals obertes entre els contraforts. El portal, neogòtic, s'afegí el 1899.
A partir de mitjan segle XIV, la vila va anar traslladant la seva activitat des del castell fins a la zona que envolta aquesta plaça, presidida per l'església parroquial de Sant Jaume. La plaça, en desnivell i de planta irregular, és envoltada per edificis construïts sobre porxos, uns d'arc de mig punt i d'altres d'arc rebaixat. Destaquen les cases de cal Martorell, edifici del segle XVIII reformat al segle XIX i la casa Felip, ubicada al número 2, entre l'Ajuntament i l'església parroquial, de factura típicament barroca, construïda el segle XVIII i restaurada. De planta baixa i dos pisos, com la majoria d'immobles situats en aquest espai tan típic de Calaf i aixecada sobre el porxo ocupant dos arcs de mig punt, destaca per la seva façana amb tres finestres al pis superior i dues finestres i balcó central al pis inferior, rematat per un trencaaigües en forma de petxina.
A la plaça Gran tradicionalment se celebrava el Mercat de Calaf, datat ja des de l'any 1226, de gran importància per l'activitat que s'hi porta a terme i l'enorme quantitat de gent que s'hi aplega. En època moderna se celebrava el dimarts, el dijous i el mercat més gran, el dissabte. La ploma d'Apel·les Mestres divulgà la importància del Mercat de Calaf amb la seva llegenda, que conta que un dia de mercat en ple hivern, l'intens fred de la zona, que provoca les típiques gebrades feu que es quedessin glaçades les paraules de tota la munió de venedors i compradors que eren a la plaça, i que quan el sol feu acte de presència començà a desglaçar totes aquelles converses fent que es barregessin i la gent no s'entengués. Aquesta llegenda ha donat lloc a l'expressió "sembla el Mercat de Calaf", utilitzada quan en una conversa entre diferents persones totes parlen alhora sense escoltar-se. Des de mitjan segle XX el mercat se celebra entre el raval de Sant Jaume i la plaça dels Arbres. Avui en dia, tota la comarca es retroba cada dissabte al matí per celebrar mercat i els carrers de la població s'omplen de vilatans que transiten amunt i avall, convertint Calaf en un veritable centre econòmic i social.
El diumenge 28 de febrer el vent bufava fort per les terres altes de l'Anoia, al límit ja de la Segarra Infinita; alguns somniàvem aires de llibertat; el temps ens ho dirà.
© Antonio Mora Vergés
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=2147412745)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.