Cercador
LA MERCÈ DE TORRIBERA
Un relat de: Antonio Mora VergésTrobava un treball de la Cristina Martín Hernández, en el que es recull unn bona part de la història de la dita finca de Torribera, clarament contracció de Torre Ribera – encara que no s’entén gaire el perquè - .
Segons el doctor Joan Vilaseca i Segalés (Santa Coloma de Gramenet, 4 de març del 1904 – 11 de gener del 1996) , la construcció originària seria el mas Carcerenya, documentat ja al segle XII. Sembla que va ser propietat de Bernat Carcerenya, i que un familiar d’aquest va bastir després el veí Mas Nou de Carcerenya, l’actual Torre Pallaresa.Pensem que la denominació més històricament correcta fora Torre Cardona.
El topònim Carcerenya , etimològicament evoluciona del llatí valle carcăra, ‘vall estreta’ (amb una forma llatina vulgar carcăra paral•lela a la clàssica carcer, ‘presó’). En l'alta edat mitjana apareix el topònim documentat amb les formes Vallecarchara (a. 998) i Ualle carcera (a. 1009). Valls estretes, també potser qualsevol sinònim : encaixades, angostes,..
La família Ribera apareix com a compradora del mas l’any 1340, moment en que passa a anomenar-se Torre Ribera.
De 1450 a 1528 va ser propietat de la nissaga Descoll, que, mitjançant enllaços matrimonials, van emparentar amb l’aleshores poderosa família Setantí, que posseirà la finca fins l’any 1578, aquest llinatge de procedència italiana, s’extingirà en la primera meitat del segle XVII, amb la mort de Joaquim Setantí i Alzina.
La propietat va pertànyer als Mitjavila des de 1578 a 1617 en que els frares jerònims de la Murtra van comprar la propietat , que anomenaven la Granja o Torre, destinada bàsicament a la producció d’aliments per al cenobi.
L’any 1822 en una de les crisis sistèmiques del corrupte estat espanyol, les possessions dels monjos van ser confiscades per l’Estat i subhastades. El comprador va ser el comerciant barceloní Josep Inglada i Marquès.
Amb la caiguda del govern constitucional, la propietat va tornar als religiosos.
L’alegria no dura gaire a la casa dels pobres, i l’any 1835 com a conseqüència de la desamortització de Mendizabal, es va posar a la venda el monestir de Sant Jeroni, i la Torribera; Josep Inglada i Marquès va comprar una part del monestir , i novament la totalitat de la finca Torribera.
Pensem que la denominació s’origina en aquell període en que funcionaris de parla castellana s’ocupen dels afers administratius. Agrairem rebre però qualsevol suggeriment a l’email coneixercatalunya@gmail.com
Josep Inglada i Marquès a darreries del segle XIX vendrà la propietat a Josep Gallifa i Mas.
En el breu miratge democràtic de la Mancomunitat de Catalunya presidida per Enric Prat de la Riba i Sarrà (Castellterçol, 29 de novembre de 1870 - 1 d'agost de 1917), s’encomana al Dr. Martí i Julià (1914) un projecte d'organització per millorar l'assistència dels malalts mentals.
L'any 1926 la Diputació de Barcelona autoritza el començament de les obres. La inauguració fou a l'octubre de 1930, i s'hi van portar 90 malalts crònics de Sant Boi. En aquell temps s'edificà també l'església, – en algun lloc hem trobat ‘Capella’ – que no té una Advocació explicita; aquestes coses en aquest món en que la ‘incultura religiosa’ , i específicament la que fa referència al catolicisme, son un ‘mèrit extraordinari’ no és inhabitual. Pensem per les imatges pintades al fresc que presideixen l’altar Major, que Nostra Senyora de la Mercè és la candidata més ben ‘posicionada’.
![](http://3.bp.blogspot.com/-1rMUtFE6eEU/UDJhSAX6MJI/AAAAAAAAChQ/ZL1MiXNjq-4/s320/IMG_9224.JPG)
Com deien però els clàssics, DOCTORES TIENE LA IGLESIA.
Segons el doctor Joan Vilaseca i Segalés (Santa Coloma de Gramenet, 4 de març del 1904 – 11 de gener del 1996) , la construcció originària seria el mas Carcerenya, documentat ja al segle XII. Sembla que va ser propietat de Bernat Carcerenya, i que un familiar d’aquest va bastir després el veí Mas Nou de Carcerenya, l’actual Torre Pallaresa.Pensem que la denominació més històricament correcta fora Torre Cardona.
El topònim Carcerenya , etimològicament evoluciona del llatí valle carcăra, ‘vall estreta’ (amb una forma llatina vulgar carcăra paral•lela a la clàssica carcer, ‘presó’). En l'alta edat mitjana apareix el topònim documentat amb les formes Vallecarchara (a. 998) i Ualle carcera (a. 1009). Valls estretes, també potser qualsevol sinònim : encaixades, angostes,..
La família Ribera apareix com a compradora del mas l’any 1340, moment en que passa a anomenar-se Torre Ribera.
De 1450 a 1528 va ser propietat de la nissaga Descoll, que, mitjançant enllaços matrimonials, van emparentar amb l’aleshores poderosa família Setantí, que posseirà la finca fins l’any 1578, aquest llinatge de procedència italiana, s’extingirà en la primera meitat del segle XVII, amb la mort de Joaquim Setantí i Alzina.
La propietat va pertànyer als Mitjavila des de 1578 a 1617 en que els frares jerònims de la Murtra van comprar la propietat , que anomenaven la Granja o Torre, destinada bàsicament a la producció d’aliments per al cenobi.
L’any 1822 en una de les crisis sistèmiques del corrupte estat espanyol, les possessions dels monjos van ser confiscades per l’Estat i subhastades. El comprador va ser el comerciant barceloní Josep Inglada i Marquès.
Amb la caiguda del govern constitucional, la propietat va tornar als religiosos.
L’alegria no dura gaire a la casa dels pobres, i l’any 1835 com a conseqüència de la desamortització de Mendizabal, es va posar a la venda el monestir de Sant Jeroni, i la Torribera; Josep Inglada i Marquès va comprar una part del monestir , i novament la totalitat de la finca Torribera.
Pensem que la denominació s’origina en aquell període en que funcionaris de parla castellana s’ocupen dels afers administratius. Agrairem rebre però qualsevol suggeriment a l’email coneixercatalunya@gmail.com
Josep Inglada i Marquès a darreries del segle XIX vendrà la propietat a Josep Gallifa i Mas.
En el breu miratge democràtic de la Mancomunitat de Catalunya presidida per Enric Prat de la Riba i Sarrà (Castellterçol, 29 de novembre de 1870 - 1 d'agost de 1917), s’encomana al Dr. Martí i Julià (1914) un projecte d'organització per millorar l'assistència dels malalts mentals.
L'any 1926 la Diputació de Barcelona autoritza el començament de les obres. La inauguració fou a l'octubre de 1930, i s'hi van portar 90 malalts crònics de Sant Boi. En aquell temps s'edificà també l'església, – en algun lloc hem trobat ‘Capella’ – que no té una Advocació explicita; aquestes coses en aquest món en que la ‘incultura religiosa’ , i específicament la que fa referència al catolicisme, son un ‘mèrit extraordinari’ no és inhabitual. Pensem per les imatges pintades al fresc que presideixen l’altar Major, que Nostra Senyora de la Mercè és la candidata més ben ‘posicionada’.
Com deien però els clàssics, DOCTORES TIENE LA IGLESIA.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=660926220)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.