Cercador
LA GRANJA VIADER DE CARDEDEU.
Un relat de: Antonio Mora VergésMarc Viader Bas ( Cardedeu, 1879 + 1954 ) va iniciar la seva relació amb el sector lacti treballant com a empleat a la Granja Comas del carrer Xuclà de Barcelona.
L’any 1910 va aconseguir llogar aquest establiment que va ser l'inici d'una pròspera activitat comercial que el va portar a comprar 6 granges més abans de 1936.
L’any 1925 va participar en la fundació de la Societat Anònima Letona de la qual va arribar a ser l'accionista majoritari.
L’any 1931 va posar al seu fill Joan Viader Roger al capdavant d'aquesta empresa, a ell formalment li devem ‘ la invenció ‘ del batut Cacaolat ; la idea va sorgir a partir d'una beguda artesanal que el Joan i el seu pare van veure fer a Hongria . Joan Viader Roger va sol • licitar la patent del producte el 4 desembre de 1931 com " beguda nutritiva refrescant ", sent el primer elaborat de forma industrial al món.
Va excel•lir en la seva activitat com criador i comerciant de bestiar, potenciant la introducció de la raça frisona a la comarca del Vallès, contribuint així a la millora i increment de la cabana de boví de Catalunya.
![](http://4.bp.blogspot.com/-5szJ7lJW6kI/UyC39mxp0OI/AAAAAAAAPVc/QN5q6QA6ryw/s400/IMG_9458.JPG)
La descripció tècnica de la Granja Viader, situada quasi a tocar de l’estació del ferrocarril de Cardedeu ens diu ; edifici aïllat en varis cossos destinat a granja, estructurat com una masia tradicional amb un petit sòcol de maçoneria i parets emblanquinades. Les finestres estan emmarcades amb maó vist seguint el perfil potser acadèmics. A l'última planta i als ràfecs de la coberta es veu la composició modernista que caracteritza tot el conjunt: al centre hi ha un bonic joc amb maó a on els coneguts elements verticals en voladís es superposen a un arc parabòlic. Els materials emprats són: pedra, maó, arrebossat i fusta a les obertures. Els colors són: blanc de l'emblanquinat, vermell del maó i blau de la fusta. Es tracta d'un edifici representatiu de la segona etapa de Manuel Joaquim Raspall i Mayol (Barcelona, 24 de maig de 1877 - la Garriga, 15 de setembre de 1937) , que té com a característica la supervivència d'elements modernistes: l'eliminació dels motius més exuberants, com els florons, cintes i la major utilització de maó vist i els elements verticals en voladís creixent. Un altre cos del mateix conjunt presenta el capcer asimètric amb finestres en successió decreixent que utilitzà ja a la casa Agustí a Cardedeu.
L’edifici té un aspecte descurat, i és sens dubte una ombra, d’aquell ‘somni’ que s’aixecava l’any 1925 als ulls del món.
L’any 1910 va aconseguir llogar aquest establiment que va ser l'inici d'una pròspera activitat comercial que el va portar a comprar 6 granges més abans de 1936.
L’any 1925 va participar en la fundació de la Societat Anònima Letona de la qual va arribar a ser l'accionista majoritari.
L’any 1931 va posar al seu fill Joan Viader Roger al capdavant d'aquesta empresa, a ell formalment li devem ‘ la invenció ‘ del batut Cacaolat ; la idea va sorgir a partir d'una beguda artesanal que el Joan i el seu pare van veure fer a Hongria . Joan Viader Roger va sol • licitar la patent del producte el 4 desembre de 1931 com " beguda nutritiva refrescant ", sent el primer elaborat de forma industrial al món.
Va excel•lir en la seva activitat com criador i comerciant de bestiar, potenciant la introducció de la raça frisona a la comarca del Vallès, contribuint així a la millora i increment de la cabana de boví de Catalunya.
La descripció tècnica de la Granja Viader, situada quasi a tocar de l’estació del ferrocarril de Cardedeu ens diu ; edifici aïllat en varis cossos destinat a granja, estructurat com una masia tradicional amb un petit sòcol de maçoneria i parets emblanquinades. Les finestres estan emmarcades amb maó vist seguint el perfil potser acadèmics. A l'última planta i als ràfecs de la coberta es veu la composició modernista que caracteritza tot el conjunt: al centre hi ha un bonic joc amb maó a on els coneguts elements verticals en voladís es superposen a un arc parabòlic. Els materials emprats són: pedra, maó, arrebossat i fusta a les obertures. Els colors són: blanc de l'emblanquinat, vermell del maó i blau de la fusta. Es tracta d'un edifici representatiu de la segona etapa de Manuel Joaquim Raspall i Mayol (Barcelona, 24 de maig de 1877 - la Garriga, 15 de setembre de 1937) , que té com a característica la supervivència d'elements modernistes: l'eliminació dels motius més exuberants, com els florons, cintes i la major utilització de maó vist i els elements verticals en voladís creixent. Un altre cos del mateix conjunt presenta el capcer asimètric amb finestres en successió decreixent que utilitzà ja a la casa Agustí a Cardedeu.
L’edifici té un aspecte descurat, i és sens dubte una ombra, d’aquell ‘somni’ que s’aixecava l’any 1925 als ulls del món.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=2040416794)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.