Cercador
LA CASA IMBERT O YMBERT DE RUBI
Un relat de: Antonio Mora VergésJa era fosc quan retratava la que es pot considerar com una de les construccions amb més riquesa decorativa de tot Rubí – segons llegim - , resultant en conjunt una interessant composició que pot ésser admirada en tot el seu volum, donada la seva situació urbanística.
![](http://1.bp.blogspot.com/-fSoqe7S8qWs/UMXLaE594TI/AAAAAAAAXO4/kpQdw81v8zg/s320/1%2Bymbert.jpg)
Ho trobava escrit de les dues maneres, però la visió ‘oficial’ la de la ‘ Reial i Militar Diputació de Barcelona’ ho escriu amb la I llatina.
Es troba a la cantonada entre l'avinguda de Barcelona i el carrer del General Prim. Enric d'Ymbert, un comerciant de fustes barceloní adquirí l'hostal de Salvador Majoral i féu edificar aquest capritx neogòtic l’any 1914 per un mestre d’obres i/o un arquitecte desconegut. Aquestes coses a Rubí son habituals.
De la descripció tècnica reproduïm : si bé en principi es va construir com a un edifici aïllat, posteriorment s'hi afegí un annex que fa de mitgera amb l'edificació veïna. Té planta soterrani, planta baixa i dos pisos. Presenta una estructura cúbica, tractant d'imitar decoracions neogòtiques. L'accés es produeix per l'Avinguda de Barcelona. L'estructura és de murs de càrrega de dos crugies i a la última planta el mur intermedi s'ha substituït per dos pilars de fàbrica. Els forjats intermedis son voltes que ocupen tota l'obertura: el de la coberta és de fusta, preparat per rebre la teula. L'escala és de volta a la catalana. El tancament coincideix amb l'estructura i el seu acabat exterior és el que dona la imatge característica de la casa, consistint en un estucat que imita la pedra. Algunes finestres tenen mainell i totes presenten motllures imitant pedra. La fusteria es de taller i els vidres, d'una interessant policromia, estan emplomats. El treball de forja a la reixeria presenta una singular decoració. A la cantonada que dona a la plaça Pearson, existeix una petita capella oberta, Eusebi d'Ymbert hi col•locà una imatge de la Verge de la Mercè, patrona de Barcelona, que ha estat substituïda per una de la Mare de Déu de Montserrat, a la recent restauració de la casa. De l'interior es de destacar el revestiment amb fusta del sostre de la sala principal, així com les voltes dels forjats.
El 1936 la casa va ser incautada pel P.O.U.M. i el grup femení, fent-se al seu interior un taller per l'elaboració de jerseis amb destí als milicians antifeixistes. Després de la guerra fou retornada a la família Ymbert, que encara la posseeix actualment.
Ah!, sou pregats de fer-nos saber les dades del mestre d’obres i/o arquitecte autor de la reforma, a l’email coneixercatalunya@gmail.com
![](http://1.bp.blogspot.com/-fSoqe7S8qWs/UMXLaE594TI/AAAAAAAAXO4/kpQdw81v8zg/s320/1%2Bymbert.jpg)
Ho trobava escrit de les dues maneres, però la visió ‘oficial’ la de la ‘ Reial i Militar Diputació de Barcelona’ ho escriu amb la I llatina.
Es troba a la cantonada entre l'avinguda de Barcelona i el carrer del General Prim. Enric d'Ymbert, un comerciant de fustes barceloní adquirí l'hostal de Salvador Majoral i féu edificar aquest capritx neogòtic l’any 1914 per un mestre d’obres i/o un arquitecte desconegut. Aquestes coses a Rubí son habituals.
De la descripció tècnica reproduïm : si bé en principi es va construir com a un edifici aïllat, posteriorment s'hi afegí un annex que fa de mitgera amb l'edificació veïna. Té planta soterrani, planta baixa i dos pisos. Presenta una estructura cúbica, tractant d'imitar decoracions neogòtiques. L'accés es produeix per l'Avinguda de Barcelona. L'estructura és de murs de càrrega de dos crugies i a la última planta el mur intermedi s'ha substituït per dos pilars de fàbrica. Els forjats intermedis son voltes que ocupen tota l'obertura: el de la coberta és de fusta, preparat per rebre la teula. L'escala és de volta a la catalana. El tancament coincideix amb l'estructura i el seu acabat exterior és el que dona la imatge característica de la casa, consistint en un estucat que imita la pedra. Algunes finestres tenen mainell i totes presenten motllures imitant pedra. La fusteria es de taller i els vidres, d'una interessant policromia, estan emplomats. El treball de forja a la reixeria presenta una singular decoració. A la cantonada que dona a la plaça Pearson, existeix una petita capella oberta, Eusebi d'Ymbert hi col•locà una imatge de la Verge de la Mercè, patrona de Barcelona, que ha estat substituïda per una de la Mare de Déu de Montserrat, a la recent restauració de la casa. De l'interior es de destacar el revestiment amb fusta del sostre de la sala principal, així com les voltes dels forjats.
El 1936 la casa va ser incautada pel P.O.U.M. i el grup femení, fent-se al seu interior un taller per l'elaboració de jerseis amb destí als milicians antifeixistes. Després de la guerra fou retornada a la família Ymbert, que encara la posseeix actualment.
Ah!, sou pregats de fer-nos saber les dades del mestre d’obres i/o arquitecte autor de la reforma, a l’email coneixercatalunya@gmail.com
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1817098685)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.