Cercador
LA CASA DE NUMERO 10 DEL CARRER XILE DE RUBI
Un relat de: Antonio Mora VergésDe la visita que fèiem la Maria Jesús Lorente Ruiz, i l’Antonio Mora Vergés, acompanyats per la Maria Leon Mellado, excepcional sherpa per les terres de la ‘Vall del Riu Vermell’, em cridava l’atenció – malgrat el creixement exponencial de Rubí des de la dècada dels 60 del segle XX- el nombre i l’estat de conservació d’algunes de les cases que s’aixecaven entre darreries del segle XIX i els primers anys del segle XX.
Em sorprenien quan buscava informació d’aquesta casa, les referències a la masia de can Bertran, de la que es tenen notícies des del 1500 – hi havia 33 focs al terme - i llavors era nomenada "Can Serra del Padró" recollint el nom del "Padró" que ja es troba l'any 1172 . El canvi de nom sembla que es va produir al voltant del segle XIX.
Estava situada a la part alta de la vila, en una cruïlla de camins i les seves propietats s'estenien gairebé per tot el nucli antic de la població. Tenia un perímetre molt gran. Anava des del carrer Mn. Cinto Verdaguer fins el de Sant Cugat, passant pel de Sant Antoni, Sant Gaietà, Torrent de l'Alber (el pont que el creuava prop de can Cirereta portava el nom de la masia), Sant Isidre i carrer Fondo.
L’any 1841 la posseïa Miquel Mitjans, el qual comença a vendre terrenys per a urbanitzar. Rubí assolia l’any 1857 els 2995 veïns.
La masia, que s'emplaçava al solar que va ser ocupat per Climent Riba, al bastir-hi la seva torre, fou enderrocada cap el 1911 obrint-se, a la vegada, el carrer Xile. Rubí superava els 4400 habitants.
Allà hi havia la creu de terme al lloc avui ocupat per les escales i el carrer de la baixada de la Creu. Gairebé totes les cases incloses als carrers esmentats pagaven censos a can Serra del Padró o can Bertran de la Plana. El cognom Bertran es troba a l'Arxiu Parroquial a mitjan segle XVII.
Fins el 1881 hi havia una creu de terme a la cruïlla del C/ Xile, C/ Nou i les escales anomenades "de la creu".
De la vella masia (en part sota el carrer i en part sota la Torre Riba), en la millor tradició del reciclatge se’n reutilitzaren els materials per aixecar altres cases, concretament en l’assenyalada de núm. 10 del mateix C/ Xile, la pedra de la façana de la casa, i el finestral gòtic datable al segle XV o XVI, així com unes enormes bigues de fusta que formen la estructura interna de la construcció .
![](http://1.bp.blogspot.com/-G0wY2t5aQms/UKtKWjHJnDI/AAAAAAAAHqY/2-dQjA4sI5k/s320/1%2Briba2.jpg)
De la descripció tècnica reproduïm :
Edifici entremitgeres de planta rectangular desenvolupat en planta baixa, un pis i golfes.
Destaca la qualitat dels materials de la façana, com el paredat de caire pintoresquista i la finestra gòtica reaprofitada. En torn a un eix de simetria es disposen al basament les obertures d'accés a la vivenda i al celler, amb uns arcs de mig punt amb dovelles que segueixen la forma irregular del paredat. El cos de l'edifici definit per unes cadenes de maó massís, inclou el primer pis i les golfes. Emmarcades per una cornisa inferior arrebossada i una cornisa superior de maons a sardinell, es disposen al primer pis dues obertures d'arc escarser a sardinell i brancals de maó massís junt amb una finestra gòtica original d'arc conopial i traceria sobre l'eix de simetria. Les golfes presenten dues arcades de mig punt a sardinell tríforades amb columnes helicoïdals de maó massís. Un acroteri de trencadís i tres pilars-merlets disposats sobre l'eix de simetria i les cadenes cantoneres coronen l'edifici.
Atès que el promotor fou Climent Riba, podem suposar´- malgrat no se’n fa cap esment - que intervingueren en la construcció els mateixos professionals que aixecaven la seva Torre.
Em sorprenien quan buscava informació d’aquesta casa, les referències a la masia de can Bertran, de la que es tenen notícies des del 1500 – hi havia 33 focs al terme - i llavors era nomenada "Can Serra del Padró" recollint el nom del "Padró" que ja es troba l'any 1172 . El canvi de nom sembla que es va produir al voltant del segle XIX.
Estava situada a la part alta de la vila, en una cruïlla de camins i les seves propietats s'estenien gairebé per tot el nucli antic de la població. Tenia un perímetre molt gran. Anava des del carrer Mn. Cinto Verdaguer fins el de Sant Cugat, passant pel de Sant Antoni, Sant Gaietà, Torrent de l'Alber (el pont que el creuava prop de can Cirereta portava el nom de la masia), Sant Isidre i carrer Fondo.
L’any 1841 la posseïa Miquel Mitjans, el qual comença a vendre terrenys per a urbanitzar. Rubí assolia l’any 1857 els 2995 veïns.
La masia, que s'emplaçava al solar que va ser ocupat per Climent Riba, al bastir-hi la seva torre, fou enderrocada cap el 1911 obrint-se, a la vegada, el carrer Xile. Rubí superava els 4400 habitants.
Allà hi havia la creu de terme al lloc avui ocupat per les escales i el carrer de la baixada de la Creu. Gairebé totes les cases incloses als carrers esmentats pagaven censos a can Serra del Padró o can Bertran de la Plana. El cognom Bertran es troba a l'Arxiu Parroquial a mitjan segle XVII.
Fins el 1881 hi havia una creu de terme a la cruïlla del C/ Xile, C/ Nou i les escales anomenades "de la creu".
De la vella masia (en part sota el carrer i en part sota la Torre Riba), en la millor tradició del reciclatge se’n reutilitzaren els materials per aixecar altres cases, concretament en l’assenyalada de núm. 10 del mateix C/ Xile, la pedra de la façana de la casa, i el finestral gòtic datable al segle XV o XVI, així com unes enormes bigues de fusta que formen la estructura interna de la construcció .
![](http://1.bp.blogspot.com/-G0wY2t5aQms/UKtKWjHJnDI/AAAAAAAAHqY/2-dQjA4sI5k/s320/1%2Briba2.jpg)
De la descripció tècnica reproduïm :
Edifici entremitgeres de planta rectangular desenvolupat en planta baixa, un pis i golfes.
Destaca la qualitat dels materials de la façana, com el paredat de caire pintoresquista i la finestra gòtica reaprofitada. En torn a un eix de simetria es disposen al basament les obertures d'accés a la vivenda i al celler, amb uns arcs de mig punt amb dovelles que segueixen la forma irregular del paredat. El cos de l'edifici definit per unes cadenes de maó massís, inclou el primer pis i les golfes. Emmarcades per una cornisa inferior arrebossada i una cornisa superior de maons a sardinell, es disposen al primer pis dues obertures d'arc escarser a sardinell i brancals de maó massís junt amb una finestra gòtica original d'arc conopial i traceria sobre l'eix de simetria. Les golfes presenten dues arcades de mig punt a sardinell tríforades amb columnes helicoïdals de maó massís. Un acroteri de trencadís i tres pilars-merlets disposats sobre l'eix de simetria i les cadenes cantoneres coronen l'edifici.
Atès que el promotor fou Climent Riba, podem suposar´- malgrat no se’n fa cap esment - que intervingueren en la construcció els mateixos professionals que aixecaven la seva Torre.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=727943400)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.