Cercador
LA CASA CURA DE NAVARCLES.
Un relat de: Antonio Mora VergésEl termòmetre superava lleugerament 1 grau positiu quan retratava l’edifici que fa cantonada entre el carrer Catalunya i el carrer Nou de Navarcles.
L’edifici s’aixecava l’'any 1931 per Joan Cura i Oliveras, fill de Navarcles però resident a Barcelona, on tenia una sastreria al barri de Sants, i que va obrir un nou establiment de la seva especialització en aquesta casa; en el cens de l’any 1930 hi havia 2173 veïns a Navarcles.
![](http://4.bp.blogspot.com/-0NvArUgxVH8/UNgntcrY3GI/AAAAAAAAIT0/NSDax9oE_cc/s320/1%2Bcura.jpg)
L'edifici actual és el resultat d'afegir un cos nou, a l'entorn de l’any 1946 més alt, al darrera d'una casa preexistent que consta actualment d'un cos a la part davantera (planta baixa més un pis, amb coberta a quatre vessants) i un cos més alt, edificat als anys 40, a la part posterior (planta baixa més dos pisos, coronat amb una torre central). El conjunt forma una unitat arquitectònica ben integrada, amb un joc de volums interessant, d'un estil clàssic o academicista pròxim al noucentisme. A la façana davantera destaquen les arcades d'una antiga galeria (actualment tancada amb vidres). Les parets són arrebossades i pintades de color rosat. L'interior conserva força bé l'estructura originària i té detalls d'interès, com ara l'enteixinat de la galeria. A la planta baixa hi ha instal•lada una fleca, mentre que la resta de l'edifici és d'ús residencial per als propietaris.
Em sorprenia – relativament, ja que els Mapes de Patrimoni d’arreu es fan des de la Reial i Militar, Diputación Provincial de Barcelona – que no hi hagi constància del mestre d’obres i/o arquitecte que aixecava face to face aquesta casa davant mateix de l’Ajuntament , la nocturnitat i l’alevosia no es poden considerar, i fins sembla una incúria excessiva aquest desconeixement per l’Administració local. De l’arquitecte de la reforma trobava ‘de Barcelona, probablement de nom Claret’. Agrairem a la propietat que conserva encara documentació i plànols del projecte, que ens ho faci saber a l’email coneixercatalunya@gmail.com
Assentades còmodament dins del local, observo com dues senyores em senyalen amb el dit, possiblement pel fet de portar un passamuntanyes. 1 grau, amb o sense boira, és fred, oi
El cablejat dels mals dits ‘serveis públics’ deixa constància del compliment estricte per part de les empreses espanyoles, de la consigna de ‘dessolar la terra’ vigent des del primer feixisme - i si més no – la col•laboració passiva del Consistori local en aquesta ‘mala pràctica’.
L’edifici s’aixecava l’'any 1931 per Joan Cura i Oliveras, fill de Navarcles però resident a Barcelona, on tenia una sastreria al barri de Sants, i que va obrir un nou establiment de la seva especialització en aquesta casa; en el cens de l’any 1930 hi havia 2173 veïns a Navarcles.
![](http://4.bp.blogspot.com/-0NvArUgxVH8/UNgntcrY3GI/AAAAAAAAIT0/NSDax9oE_cc/s320/1%2Bcura.jpg)
L'edifici actual és el resultat d'afegir un cos nou, a l'entorn de l’any 1946 més alt, al darrera d'una casa preexistent que consta actualment d'un cos a la part davantera (planta baixa més un pis, amb coberta a quatre vessants) i un cos més alt, edificat als anys 40, a la part posterior (planta baixa més dos pisos, coronat amb una torre central). El conjunt forma una unitat arquitectònica ben integrada, amb un joc de volums interessant, d'un estil clàssic o academicista pròxim al noucentisme. A la façana davantera destaquen les arcades d'una antiga galeria (actualment tancada amb vidres). Les parets són arrebossades i pintades de color rosat. L'interior conserva força bé l'estructura originària i té detalls d'interès, com ara l'enteixinat de la galeria. A la planta baixa hi ha instal•lada una fleca, mentre que la resta de l'edifici és d'ús residencial per als propietaris.
Em sorprenia – relativament, ja que els Mapes de Patrimoni d’arreu es fan des de la Reial i Militar, Diputación Provincial de Barcelona – que no hi hagi constància del mestre d’obres i/o arquitecte que aixecava face to face aquesta casa davant mateix de l’Ajuntament , la nocturnitat i l’alevosia no es poden considerar, i fins sembla una incúria excessiva aquest desconeixement per l’Administració local. De l’arquitecte de la reforma trobava ‘de Barcelona, probablement de nom Claret’. Agrairem a la propietat que conserva encara documentació i plànols del projecte, que ens ho faci saber a l’email coneixercatalunya@gmail.com
Assentades còmodament dins del local, observo com dues senyores em senyalen amb el dit, possiblement pel fet de portar un passamuntanyes. 1 grau, amb o sense boira, és fred, oi
El cablejat dels mals dits ‘serveis públics’ deixa constància del compliment estricte per part de les empreses espanyoles, de la consigna de ‘dessolar la terra’ vigent des del primer feixisme - i si més no – la col•laboració passiva del Consistori local en aquesta ‘mala pràctica’.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=2042021649)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.