Cercador
LA BAUMA DE L'ESPLUGA. SANT QUIRZE DE SAFAJA. EL MOIANÈS.
Un relat de: Antonio Mora Vergés El dilluns 17.05.2021 en companyia del Pere Albert Carreño, que exercia com
a fotògraf i el Juan Navazo Montero, fèiem un tomb per la comarca del
Moianès, Sant Andreu de Castellcir, el Castell de Castellcir o de la Popa, Santa
Coloma Sasserra i el Roure del Giol, la balma troglodítica de Sant Quirze de
Safaja, dinàvem a la Fonda d’aquesta població, i en acabar feien una passejada
pel Parc de l’Aigua, i pel nucli antic, on no podíem retre homenatge al Màrius
Torres i Perenya (Lleida, 30 d'agost de 1910 – Sant Quirze Safaja, Moianès, 29
de desembre de 1942) perquè com és mal costum el cementiri estava tancat,
en el camí de tornada faríem encara una
darrera parada a Sant Julià d’Uixols, al terme de Castellterçol.
Havíem visitar la Balma de l’Espluga de Sant Quirze de Safaja en diverses
ocasions :
https://percaminsdelbages.blogspot.com/search?q=sant+quirze+safaja
http://coneixercatalunya.blogspot.com/2008/11/la-balma-de-lespluga-sant-quirze-de.html
TV3 n’havia fet divulgació :
https://www.ccma.cat/tv3/alacarta/els-matins/la-balma-de-lespluga/video/2944610/
La balma de l'Espluga de Sant Quirze Safaja, 585 mts. N 41º 43.854 E 2º 09.629 presenta
tres fases ;la primera és de caràcter epipaleolític; la segona fase està
caracteritzada per una indústria lítica de raspadors, perforadors i geomètrics,
encara sense ceràmica; la tercera fase s’inicia amb geomètrics, escassa
ceràmica llisa, seguida per ceràmica cardial i tipus Montboló.
Els testimonis més antics han aparegut en les excavacions fetes l'any
1.960, on a cinc metres de profunditat es trobà únicament material lític.
Durant el Neolític Mitja, els assentaments es construïen a l’aire lliure de
manera majoritària, tant als meandres dels rius com a les planes. En el
Neolític Final es van tornar a emprar les coves, per la qual cosa van tornar a
existir els dos tipus d’hàbitat de manera alternativa segons els llocs
geogràfics que s’ocupaven.
Un exemple d’hàbitat en cova o abric propi del Neolític Antic, el tenim en
aquesta balma. Es tracta d’un abric de roca calcària, en forma d’arc de cercle
d’uns cent metres de longitud, per quinze metres de profunditat, que es va
utilitzar com a habitatge, durant algunes etapes prehistòriques.![](https://1.bp.blogspot.com/-bQGVJjcchSE/YKeKXOEzPnI/AAAAAAAABgc/NY_tS32FTSULxPDJnR0BHrUSUJrTcU96wCLcBGAsYHQ/s320/DSC03543.JPG)
![](https://1.bp.blogspot.com/-SMyd85h_dfE/YKeKg03OQdI/AAAAAAAABgg/zo7cauk3pRkNGlrFu9CMoUFI4nsnGiE7ACLcBGAsYHQ/s320/DSC03545.JPG)
![](https://1.bp.blogspot.com/-9z0e2LDwcZQ/YKeKxfmOp7I/AAAAAAAABgs/aC8w2uraw304WzY3ZlgotEOFOWMnM45ewCLcBGAsYHQ/s320/DSC03536.JPG)
En la visita que fèiem l’any 2008, percebíem el desig dels pobles del
Moianès – dividits aleshores entre les comarques del Bages, l’Osona, i el
Vallès Oriental – de ser coneguts i reconeguts en la seva singularitat.
Avui, ben al contrari, tenia la percepció que hi havia un cert rebuig a
tantes i tantes visites, bona part de les quals, es limitaven a deixar aquí les
seves deixalles, quan no a ensulsiar o malmetre el patrimoni històric.
Homo homini lupus est, “l'home és un llop per a l'home”; està clar que al
Moianès, la sensació de “ morir d’èxit “
comença a arrelar. Les prohibicions substitueixin els necessaris arranjaments, que de ben segur
no es poden permetre els consistoris moianesos.
La ciutadania ha d’entendre que cal incorporar el “pay per view”, pagar per
veure, com a única forma de mantenir el
Patrimoni històric i artístic de Catalunya.
Les necessitats en tots els àmbits, sanitari, d’educació, social,..., ens
aboquen a l’abandó del necessari manteniment del Patrimoni de tots.
a fotògraf i el Juan Navazo Montero, fèiem un tomb per la comarca del
Moianès, Sant Andreu de Castellcir, el Castell de Castellcir o de la Popa, Santa
Coloma Sasserra i el Roure del Giol, la balma troglodítica de Sant Quirze de
Safaja, dinàvem a la Fonda d’aquesta població, i en acabar feien una passejada
pel Parc de l’Aigua, i pel nucli antic, on no podíem retre homenatge al Màrius
Torres i Perenya (Lleida, 30 d'agost de 1910 – Sant Quirze Safaja, Moianès, 29
de desembre de 1942) perquè com és mal costum el cementiri estava tancat,
en el camí de tornada faríem encara una
darrera parada a Sant Julià d’Uixols, al terme de Castellterçol.
Havíem visitar la Balma de l’Espluga de Sant Quirze de Safaja en diverses
ocasions :
https://percaminsdelbages.blogspot.com/search?q=sant+quirze+safaja
http://coneixercatalunya.blogspot.com/2008/11/la-balma-de-lespluga-sant-quirze-de.html
TV3 n’havia fet divulgació :
https://www.ccma.cat/tv3/alacarta/els-matins/la-balma-de-lespluga/video/2944610/
La balma de l'Espluga de Sant Quirze Safaja, 585 mts. N 41º 43.854 E 2º 09.629 presenta
tres fases ;la primera és de caràcter epipaleolític; la segona fase està
caracteritzada per una indústria lítica de raspadors, perforadors i geomètrics,
encara sense ceràmica; la tercera fase s’inicia amb geomètrics, escassa
ceràmica llisa, seguida per ceràmica cardial i tipus Montboló.
Els testimonis més antics han aparegut en les excavacions fetes l'any
1.960, on a cinc metres de profunditat es trobà únicament material lític.
Durant el Neolític Mitja, els assentaments es construïen a l’aire lliure de
manera majoritària, tant als meandres dels rius com a les planes. En el
Neolític Final es van tornar a emprar les coves, per la qual cosa van tornar a
existir els dos tipus d’hàbitat de manera alternativa segons els llocs
geogràfics que s’ocupaven.
Un exemple d’hàbitat en cova o abric propi del Neolític Antic, el tenim en
aquesta balma. Es tracta d’un abric de roca calcària, en forma d’arc de cercle
d’uns cent metres de longitud, per quinze metres de profunditat, que es va
utilitzar com a habitatge, durant algunes etapes prehistòriques.
En la visita que fèiem l’any 2008, percebíem el desig dels pobles del
Moianès – dividits aleshores entre les comarques del Bages, l’Osona, i el
Vallès Oriental – de ser coneguts i reconeguts en la seva singularitat.
Avui, ben al contrari, tenia la percepció que hi havia un cert rebuig a
tantes i tantes visites, bona part de les quals, es limitaven a deixar aquí les
seves deixalles, quan no a ensulsiar o malmetre el patrimoni històric.
Homo homini lupus est, “l'home és un llop per a l'home”; està clar que al
Moianès, la sensació de “ morir d’èxit “
comença a arrelar. Les prohibicions substitueixin els necessaris arranjaments, que de ben segur
no es poden permetre els consistoris moianesos.
La ciutadania ha d’entendre que cal incorporar el “pay per view”, pagar per
veure, com a única forma de mantenir el
Patrimoni històric i artístic de Catalunya.
Les necessitats en tots els àmbits, sanitari, d’educació, social,..., ens
aboquen a l’abandó del necessari manteniment del Patrimoni de tots.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1110455749)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.