Cercador
FONOLLERES. GRANYANELLA. LA SEGARRA INFINITA
Un relat de: Antonio Mora VergésTornava al Vallès des de Guimerà, i com en altres ocasions aprofitava la llum dels dies estiuencs, per conèixer i visitar alguns dels clàssics turons de la Segarra, en aquesta ocasió m’arribava fins a Fonolleres - un topònim clarament descriptiu, ‘lloc on abunda el fonoll’- que es troba a la dreta en el sentit de circulació , abans d’arribar a Cervera, a la part més alta de la costa, prop del pla per on passa l'autovia de Barcelona a Lleida.
![](http://1.bp.blogspot.com/-wD6TEN1bY-k/ThrXa8ABw4I/AAAAAAAAPEo/y9oaTBiR88o/s320/FONOLLERES%2BVISTA.jpg)
![](http://2.bp.blogspot.com/-ooFY05RAIHc/ThrXa9_SxoI/AAAAAAAAPEg/2CFsMxb3MWI/s320/FONOLLERES%2BCASTELL.jpg)
Volia recollir imatges del renovat Castell de Fonolleres; el domini feudal d'aquest poble fou dels Cervera, però als primers anys del segle XII era important una família que portava el llinatge de Fonolleres.
El 1147 Pere Bernat de Fonolleres rebé el castell de Sedó en concòrdia feta amb Pere Hug de Sedó; testimonis del document foren Berenguer Dalmau de Cervera, Pere Ramon de Montelar i Mir Guillem de la Cruïllada.
Bernat de Talarn, dona el castell de Fonolleres a Santa Maria de Solsona, l’any 1.219
Un document de 1.365 parla del ‘ loch de fenolleres qui es den Guerau ça torra’.
La senyoria d'aquest poble al segle XIV era dels Satorre (Guerau Satorre el 1427.
Per la intervenció que hi tenien ja el 1400 els paers de Cervera, sembla que devia ser del seu veïnatge.
El 1462, el poble era de Lluís d'Ivorra, que no es decidí del tot a favor del Principat, i per això se n'apoderà el consell de Cervera. El 1472 continuava de la mateixa senyoria, el titular de la qual era Guillem d'Ivorra, que ho era també de la Corbella (el Talladell).
Des dels primers anys del segle XVII fou de Joan Pocurull i la seva nissaga, que procedia del Palau d'Anglesola.
Al segle XIX era de Duran i Cerdà.
![](http://1.bp.blogspot.com/-qkvwqmdRaOI/ThrX6jQOXaI/AAAAAAAAPE4/7pNWesijGHQ/s320/FONOLLERES%2BDETALL%2BPORTA.jpg)
Actualment damunt la porta llueixen unes inicials R.M , els números 1903 i dues estrelles de sis puntes.
![](http://1.bp.blogspot.com/-TUy6EaV-5Uw/ThrXtYRDFBI/AAAAAAAAPEw/YbVDD66Wrso/s320/FONOLLERES%2BESGLESIA.jpg)
A reserva d’ampliar informació, recollia imatges de l’església parroquial dedicada a Santa Maria; advocació molt comú en els indrets reconquerits als sarrains.
La Segarra té ‘moltes pedres velles’ que mereixen el petit esforç de documentar minimament la seva història.
![](http://1.bp.blogspot.com/-wD6TEN1bY-k/ThrXa8ABw4I/AAAAAAAAPEo/y9oaTBiR88o/s320/FONOLLERES%2BVISTA.jpg)
![](http://2.bp.blogspot.com/-ooFY05RAIHc/ThrXa9_SxoI/AAAAAAAAPEg/2CFsMxb3MWI/s320/FONOLLERES%2BCASTELL.jpg)
Volia recollir imatges del renovat Castell de Fonolleres; el domini feudal d'aquest poble fou dels Cervera, però als primers anys del segle XII era important una família que portava el llinatge de Fonolleres.
El 1147 Pere Bernat de Fonolleres rebé el castell de Sedó en concòrdia feta amb Pere Hug de Sedó; testimonis del document foren Berenguer Dalmau de Cervera, Pere Ramon de Montelar i Mir Guillem de la Cruïllada.
Bernat de Talarn, dona el castell de Fonolleres a Santa Maria de Solsona, l’any 1.219
Un document de 1.365 parla del ‘ loch de fenolleres qui es den Guerau ça torra’.
La senyoria d'aquest poble al segle XIV era dels Satorre (Guerau Satorre el 1427.
Per la intervenció que hi tenien ja el 1400 els paers de Cervera, sembla que devia ser del seu veïnatge.
El 1462, el poble era de Lluís d'Ivorra, que no es decidí del tot a favor del Principat, i per això se n'apoderà el consell de Cervera. El 1472 continuava de la mateixa senyoria, el titular de la qual era Guillem d'Ivorra, que ho era també de la Corbella (el Talladell).
Des dels primers anys del segle XVII fou de Joan Pocurull i la seva nissaga, que procedia del Palau d'Anglesola.
Al segle XIX era de Duran i Cerdà.
![](http://1.bp.blogspot.com/-qkvwqmdRaOI/ThrX6jQOXaI/AAAAAAAAPE4/7pNWesijGHQ/s320/FONOLLERES%2BDETALL%2BPORTA.jpg)
Actualment damunt la porta llueixen unes inicials R.M , els números 1903 i dues estrelles de sis puntes.
![](http://1.bp.blogspot.com/-TUy6EaV-5Uw/ThrXtYRDFBI/AAAAAAAAPEw/YbVDD66Wrso/s320/FONOLLERES%2BESGLESIA.jpg)
A reserva d’ampliar informació, recollia imatges de l’església parroquial dedicada a Santa Maria; advocació molt comú en els indrets reconquerits als sarrains.
La Segarra té ‘moltes pedres velles’ que mereixen el petit esforç de documentar minimament la seva història.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=396689932)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.