Cercador
ESGLÉSIA PARROQUIAL DE SANT GENÍS. TORROELLA DE MONTGRÍ. L’EMPORDÀ JUSSÀ. GIRONA. CATALUNYA
Un relat de: Antonio Mora VergésTeníem ocasió el Josep Olivé Escarré i l’Antonio Mora Vergés, d’accedir al interior de l'església parroquial de Torroella de Montgrí, advocada a Sant Genís, perquè s’hi celebrava la missa exequial de la Montserrat Sagrera Bagudà que lliurava l’ànima al Senyor als 74 anys.
![](https://1.bp.blogspot.com/-V0ooWQFqLZw/WHNnr3vgJtI/AAAAAAAAwCs/ztQ59kf7NOobWsxxf6PYaedVZd40_8TAwCLcB/s400/IMG_9678.JPG)
Patrimoni Gencat ens explica que el temple està situat al nucli més antic de la vila. És un temple d'una sola nau (de 14,46 metres) de cinc trams amb arcs torals apuntats recolzats sobre pilars que es corresponen amb els contraforts exteriors. A cada banda hi ha cinc grans finestrals d'arc apuntat. Entre els arcs hi ha voltes de creueria, amb claus de volta que presenten relleus de gran interès. L'absis és de base poligonal, de set costats, amb capelles i finestrals apuntats. A banda i banda de la nau hi ha capelles, algunes d'elles modificades per intervencions posteriors a la construcció del temple. A la banda nord es troba la Capella Fonda, a la qual s'accedeix des de l'interior. La sagristia és situada a la dreta del presbiteri, i el cor a l'extrem de ponent, de cara a l'altar major. L'església té dues portes d'accés: una situada a ponent, la de Sant Genís, i la porta de migdia, que ocupa el lloc destinat anteriorment a capella lateral. La façana és barroca, amb una gran portalada que presenta elements d'inspiració clàssica. El temple té dos campanars: el petit, més antic, és de base quadrada i cos superior hexagonal amb coberta piramidal, i el nou, inacabat, es troba situat a la banda nord de la façana, i és octogonal, amb una balustrada a cada una de les cares. És remarcable la decoració escultòrica de les impostes i de les gàrgoles.
El temple va ser erigit durant el segle XIV, en substitució d'un d'anterior, d'època romànica. Va ser iniciat a principis d'aquest segle i acabat en l'interior probablement el 1605 (en una clau de volta apareix aquesta data). La consagració de l'església va realitzar-se l'any 1609. Posteriorment van efectuar-s'hi obres de gran importància durant el segle XVIII: d'aquest període daten la Capella Fonda, la Sagristia, el campanar nou, la porta de Migdia i la façana de Ponent.
![](https://2.bp.blogspot.com/-95Mwg1qJoi4/WHNoFN3dbfI/AAAAAAAAwCw/LXR1WYSV-lwVyq0Ut5NR_tttEkbrKc0JQCLcB/s400/IMG_9673.JPG)
![](https://2.bp.blogspot.com/-ZTVxo_GDi7w/WHNoT7WarkI/AAAAAAAAwC0/o3XbzgZWfE4e-vxKSWXdsUc8pQea-jTjgCLcB/s400/IMG_9676.JPG)
![](https://1.bp.blogspot.com/-wKv6BZ1krMY/WHNojxz4gJI/AAAAAAAAwC4/OItLyrI7_gsZhVIrUaP-JhtUAYPAxYlygCLcB/s400/IMG_9675.JPG)
Recollia imatges del interior en acabar la funció religiosa.
Patrimoni Gencat ens explica que el temple està situat al nucli més antic de la vila. És un temple d'una sola nau (de 14,46 metres) de cinc trams amb arcs torals apuntats recolzats sobre pilars que es corresponen amb els contraforts exteriors. A cada banda hi ha cinc grans finestrals d'arc apuntat. Entre els arcs hi ha voltes de creueria, amb claus de volta que presenten relleus de gran interès. L'absis és de base poligonal, de set costats, amb capelles i finestrals apuntats. A banda i banda de la nau hi ha capelles, algunes d'elles modificades per intervencions posteriors a la construcció del temple. A la banda nord es troba la Capella Fonda, a la qual s'accedeix des de l'interior. La sagristia és situada a la dreta del presbiteri, i el cor a l'extrem de ponent, de cara a l'altar major. L'església té dues portes d'accés: una situada a ponent, la de Sant Genís, i la porta de migdia, que ocupa el lloc destinat anteriorment a capella lateral. La façana és barroca, amb una gran portalada que presenta elements d'inspiració clàssica. El temple té dos campanars: el petit, més antic, és de base quadrada i cos superior hexagonal amb coberta piramidal, i el nou, inacabat, es troba situat a la banda nord de la façana, i és octogonal, amb una balustrada a cada una de les cares. És remarcable la decoració escultòrica de les impostes i de les gàrgoles.
El temple va ser erigit durant el segle XIV, en substitució d'un d'anterior, d'època romànica. Va ser iniciat a principis d'aquest segle i acabat en l'interior probablement el 1605 (en una clau de volta apareix aquesta data). La consagració de l'església va realitzar-se l'any 1609. Posteriorment van efectuar-s'hi obres de gran importància durant el segle XVIII: d'aquest període daten la Capella Fonda, la Sagristia, el campanar nou, la porta de Migdia i la façana de Ponent.
Recollia imatges del interior en acabar la funció religiosa.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=484861021)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.