Cercador
ESGLÉSIA PARROQUIAL DE MANYANET ADVOCADA A L’APÒSTOL SANT PERE, SARROCA BELLERA. EL PALLARS JUSSÀ.
Un relat de: Antonio Mora VergésEl Raúl Pastó Ceballos m’enviava una fotografia de l’església de Manyanet,
al terme de Sarroca Bellera, a la comarca del Pallars jussà, advocada a l’apòstol Sant Pere.![](https://blogger.googleusercontent.com/img/a/AVvXsEjvr9B_dx8FSot_XRszm8URry6vKeuFaR-n-Smg9t2lWw_ogfLXz2249lw1QmLieGh5lgxCchXKSASGl8yeU_h6GjdAI7npRAdXZH14E09HhqSwOafqgT-VGYBiPNHzwgraEBM_LJvFJ6izN8yRydecJdMXkejl5dl_DjD6ph056wptYtiNFZEJYK01=s320)
El Jordi Boix i Pociello, escriu a :
https://www.enciclopedia.cat/ec-catrom-1505801a167.xml
Sant Pere de Manyanet (Sarroca de Bellera)
No és coneixen notícies històriques directes sobre aquesta antiga
parròquia. Molt probablement aquesta església gaudí d’una afecció especial car
donà nom a la vall de Manyanet, capçalera del riu de Bellera, coneguda d’antic
com a vall de Sant Pere. En formaven part els llogarets de Buira, Castellvell
de Bellera, Avellanos, Castellnou d’Avellanos, Vilancòs, i el mateix Manyanet.
D’altra banda, el topònim Manyanet prové del llatí Medianetu que significa
justament “línia on és posa un molió”. Per tant, podem identificar-la també amb
Sancti Petri de Nubibus (1488 metres d’altitud), límit tradicional del comtat
de Ribagorça segons la crònica d’Alaó “renovada” (1154). Al final del segle XII
consten diverses adquisicions de l’hospital de Susterris a la vall de Sant
Pere; així, per exemple. Guillem de Sas hi lliurà un capmàs ai lloc de Manyanet
(1187); el germà Guillem hi va comprar dos masos. Ja al capbreu llevador
d’aquesta comanda (1378) llegim que “la vayll de Sent Pere e de Sen Serni” era de
la baronia d’Arnau d’Erill (Manyanet, deu focs). En l’època moderna restà
integrada al comtat d’Erill
Patrimoni Gencat en diu ; Església de planta rectangular amb capelles i
sagristia als laterals. La porta té un arc de mig punt i òcul il·lumina el cor
i galeries laterals. La coberta de dues vessants és més baixa als costats. És
interessant la base del campanar per les finestres espitllerades de tipus més
antic. El campanar, aixamfranat a les cantonades té quatre finestrals amb
campanes i la coberta vuitavada és de lloses de pissarra. Una part de la
coberta s'ha reparat amb uralita.
Hom pensa que la família de Josep Manyanet i Vives (Tremp, Pallars Jussà, 7
de gener del 1833 - Sant Andreu de Palomar, Barcelona, Barcelonès, 17 de
desembre del 1901), fundador dels Fills de la Sagrada Família , les Missioneres Filles de la Sagrada Família
de Natzaret, i apòstol de la devoció a la Sagrada Família, venerat com a sant
per l'Església catòlica des de l’any 2004, era originaria d’aquest llogarret.![](https://blogger.googleusercontent.com/img/a/AVvXsEjrL1zFRRZplTjWe6mg6kv28weNT7RQ2h4eIk43vv73VzFq6FOK9pUjDa0tq1XMxDKSFyiAqW7Hdxe4GK-rDo6dYu88wN_YaWFi_d2s7YDq6AMvKVjR05PPaiZYNp8L_OQ0t4mK68JaMnZUoIeTi2TZhGeWlROHd-SXVhcCJaFJt8OZY_RTQGoyLQlq=s320)
Si en teniu ocasió visiteu Manyanet ,
la comarca del Pallars jussà , i la " Terra Ferma ", i si sou
catalans – i us estimeu la vida, eviteu viatjar a Palència, almenys fins quetanquin a la presó al Pablo Casado Blanco (Palència, 1 de febrer de1981)
al terme de Sarroca Bellera, a la comarca del Pallars jussà, advocada a l’apòstol Sant Pere.
El Jordi Boix i Pociello, escriu a :
https://www.enciclopedia.cat/ec-catrom-1505801a167.xml
Sant Pere de Manyanet (Sarroca de Bellera)
No és coneixen notícies històriques directes sobre aquesta antiga
parròquia. Molt probablement aquesta església gaudí d’una afecció especial car
donà nom a la vall de Manyanet, capçalera del riu de Bellera, coneguda d’antic
com a vall de Sant Pere. En formaven part els llogarets de Buira, Castellvell
de Bellera, Avellanos, Castellnou d’Avellanos, Vilancòs, i el mateix Manyanet.
D’altra banda, el topònim Manyanet prové del llatí Medianetu que significa
justament “línia on és posa un molió”. Per tant, podem identificar-la també amb
Sancti Petri de Nubibus (1488 metres d’altitud), límit tradicional del comtat
de Ribagorça segons la crònica d’Alaó “renovada” (1154). Al final del segle XII
consten diverses adquisicions de l’hospital de Susterris a la vall de Sant
Pere; així, per exemple. Guillem de Sas hi lliurà un capmàs ai lloc de Manyanet
(1187); el germà Guillem hi va comprar dos masos. Ja al capbreu llevador
d’aquesta comanda (1378) llegim que “la vayll de Sent Pere e de Sen Serni” era de
la baronia d’Arnau d’Erill (Manyanet, deu focs). En l’època moderna restà
integrada al comtat d’Erill
Patrimoni Gencat en diu ; Església de planta rectangular amb capelles i
sagristia als laterals. La porta té un arc de mig punt i òcul il·lumina el cor
i galeries laterals. La coberta de dues vessants és més baixa als costats. És
interessant la base del campanar per les finestres espitllerades de tipus més
antic. El campanar, aixamfranat a les cantonades té quatre finestrals amb
campanes i la coberta vuitavada és de lloses de pissarra. Una part de la
coberta s'ha reparat amb uralita.
Hom pensa que la família de Josep Manyanet i Vives (Tremp, Pallars Jussà, 7
de gener del 1833 - Sant Andreu de Palomar, Barcelona, Barcelonès, 17 de
desembre del 1901), fundador dels Fills de la Sagrada Família , les Missioneres Filles de la Sagrada Família
de Natzaret, i apòstol de la devoció a la Sagrada Família, venerat com a sant
per l'Església catòlica des de l’any 2004, era originaria d’aquest llogarret.
Si en teniu ocasió visiteu Manyanet ,
la comarca del Pallars jussà , i la " Terra Ferma ", i si sou
catalans – i us estimeu la vida, eviteu viatjar a Palència, almenys fins quetanquin a la presó al Pablo Casado Blanco (Palència, 1 de febrer de1981)
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1109583394)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.