Cercador
ESGLÉSIA DE L’ARCÀNGEL SANT MIQUEL DE CIRERA. RAJADELL. BAGES. CATALUNYA
Un relat de: Antonio Mora VergésLlegia que a principis del segle XIII el lloc conegut con Cirera aplegava un recinte fortificat on hi vivien famílies pageses, al redós de la capella de Sant Miquel la qual es reedifica al segle XVII.
Retratava – des de lluny – la capella del segle XVII, edificada per la família Massana a partir de una capella romànica anterior que fou totalment modificada.
![](https://4.bp.blogspot.com/-SWpfyJtvD-M/V8blLlvkgCI/AAAAAAAAuS4/5COGzC3wtYotCPfrCkakABuVJz0hVOvFQCLcB/s400/IMG_8507.JPG)
Patrimoni i Gencat ens diu que l'obra és de l'any 1632 i correspon a un petit edifici de planta rectangular amb el presbiteri quadrat i amb la porta i façana al mur de migdia. Un petit campanar d'espadanya corona l'edifici. La característica més particular de la capella són els plafons de ceràmica laterals i el frontal de l'altar, també de ceràmica.
En relació a l’esglesiola s’afirma ; fou capella rural i acolli durant un segle un priorat femení de donades.
L'església s'esmenta el 1275 quan el bisbe de Vic li cedí la regla de Sant Agustí per que la comunitat encapçalada per Na Cirera la reguís.
Aquesta comunitat es fusionà amb la de Santa Llúcia del mateix lloc.
Francesc Rafat Selga, en el seu treball CAPELLA DE SANT MIQUEL I DE SANTA LLÚCIA DE RAJADELL , ens diu ‘cap document avala l’existència d'un monestir a Sant Miguel de Cirera, on, en diferents moments s'hi troba un deodonat, home o dona, com a les altres capelles del entorn. Sembla clar, doncs, que el denominat monestir de Santa Llúcia a de Rajadel1 neix prop d'una capella sota L’advocació de Sant Miquel i de Santa Llúcia, denominació que mantindrà durant els primers anys, per quedar reduïda en entrar el segle XIV en "Monestir de Santa Llúcia".
Quan a la masia coneguda avui com Can Masana – amb una sola S - llegia que està formada per un conjunt de construccions que formen un pati central. L'edifici consta de dues construccions perpendiculars, de forma rectangular cada una d'elles, amb el careners paral•leles a la façana. Al cos central orientat a migdia, se li va afegir al segle XVIII, al sector de llevant, un cos de planta quadrada, cobert a quatre vessants i amb dos pisos de galeries d'arc de mig punt.
![](https://3.bp.blogspot.com/-qBQ5ve4K31Y/V8blmAjzXqI/AAAAAAAAuS8/iwsIxYHN0M0WDk9suP8tc7CgkpiZj_tJwCLcB/s400/IMG_8508.JPG)
Al segle XVI comença la genealogia de la família Massana estadants al mas veí de la capella de Sant Miquel la qual reedifiquen al segle XVII. Al segle XVI els Massana foren Batlles de Rajadell i al llarg de l'edat Moderna ocuparen càrrecs importants a la confraria de Sant Sebastià.
Al segle XVII la pubilla Massana es casa amb Josep Viladevall i a partir d'aleshores el cognom de la família es manté com a Vila-Massana.
Retratava – des de lluny – la capella del segle XVII, edificada per la família Massana a partir de una capella romànica anterior que fou totalment modificada.
Patrimoni i Gencat ens diu que l'obra és de l'any 1632 i correspon a un petit edifici de planta rectangular amb el presbiteri quadrat i amb la porta i façana al mur de migdia. Un petit campanar d'espadanya corona l'edifici. La característica més particular de la capella són els plafons de ceràmica laterals i el frontal de l'altar, també de ceràmica.
En relació a l’esglesiola s’afirma ; fou capella rural i acolli durant un segle un priorat femení de donades.
L'església s'esmenta el 1275 quan el bisbe de Vic li cedí la regla de Sant Agustí per que la comunitat encapçalada per Na Cirera la reguís.
Aquesta comunitat es fusionà amb la de Santa Llúcia del mateix lloc.
Francesc Rafat Selga, en el seu treball CAPELLA DE SANT MIQUEL I DE SANTA LLÚCIA DE RAJADELL , ens diu ‘cap document avala l’existència d'un monestir a Sant Miguel de Cirera, on, en diferents moments s'hi troba un deodonat, home o dona, com a les altres capelles del entorn. Sembla clar, doncs, que el denominat monestir de Santa Llúcia a de Rajadel1 neix prop d'una capella sota L’advocació de Sant Miquel i de Santa Llúcia, denominació que mantindrà durant els primers anys, per quedar reduïda en entrar el segle XIV en "Monestir de Santa Llúcia".
Quan a la masia coneguda avui com Can Masana – amb una sola S - llegia que està formada per un conjunt de construccions que formen un pati central. L'edifici consta de dues construccions perpendiculars, de forma rectangular cada una d'elles, amb el careners paral•leles a la façana. Al cos central orientat a migdia, se li va afegir al segle XVIII, al sector de llevant, un cos de planta quadrada, cobert a quatre vessants i amb dos pisos de galeries d'arc de mig punt.
Al segle XVI comença la genealogia de la família Massana estadants al mas veí de la capella de Sant Miquel la qual reedifiquen al segle XVII. Al segle XVI els Massana foren Batlles de Rajadell i al llarg de l'edat Moderna ocuparen càrrecs importants a la confraria de Sant Sebastià.
Al segle XVII la pubilla Massana es casa amb Josep Viladevall i a partir d'aleshores el cognom de la família es manté com a Vila-Massana.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1820597113)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.