Cercador
ESCOLA DE LES GERMANES DE LA SAGRADA FAMÍLIA D’URGELL. LLÍVIA. LA CERDANYA JUSSANA. GIRONA. CATALUNYA
Un relat de: Antonio Mora VergésReprodueixo de ; http://www.sagradafamiliaurgell.org/la-nostra-hist-ria.html
la mare Anna Maria Janer Anglarill (Cervera, Segarra, 18 de desembre de 1800 - Talarn, Pallars Jussà, 11 de gener de 1885) incansable, malgrat la seva edat, no pararà de fundar aquí i allà escoles, cases de caritat i hospitals a Cervera, Tremp, Oliana, Bellver, Sant Andreu, Organyà, Castellciutat, Llívia ( 06-04-1868), les Avellanes.
Segons les cròniques més antigues de les fundacions, en aquestes hi va anar personalment a establir les comunitats.
En el cas de les escoles, la tàctica era sempre la mateixa: aconseguir que les germanes obtinguessin les places oficials de mestres.
Retratava la façana de la que va ser Escola de les Germanes de la Caritat ( desprès de la Sagrada Família d’Urgell), durant 101 anys.
![](http://4.bp.blogspot.com/-TzfbfKuNTVQ/VZPinG55hkI/AAAAAAAAlME/M8eFmYBJ89g/s400/IMG_3878.JPG)
![](http://1.bp.blogspot.com/-WyCkWoKHUCY/VZPiykT-o5I/AAAAAAAAlMM/vgZvlps3MwM/s400/IMG_3879.JPG)
Havia fet una consulta a l’Ajuntament sobre les escoles públiques anteriors a la dictadura franquista, i sembla que Llívia no va arribar a tenir-ne en aquella època.
Aquest edifici, que és avui l’alberg Anna Maria Janer Anglarill, gestionat des de l’any 2000 per la fundació Pere Tarrés, va ser doncs – almenys per a les noies – l’única opció educativa.
No trobava cap dada del mestre d’obres i/o arquitecte, i ultra la petició que farem a l’ajuntament de Llívia, i a la congregació de les Germanes de la Sagrada Família d’Urgell, demanem als lliviencs, i ‘urbi et orbe’ a tothom que en tingui noticia, que ens ho faci saber a l’email coneixercatalunya@gmail.com
En la nostra recerca us necessitem amics lectors; al vostre poble, vila, o ciutat, segur que hi havia una escola abans de la dictadura franquista.
Potser encara existeix, si és així feu-ne una fotografia, i publiqueu-la a :
https://www.facebook.com/pages/Edificis-Escolars-De-Catalunya-Anteriors-a-La-Dictadura-Franquista/400721423462325?fref=ts
Si ara acull un servei públic diferent, o fins si és un edifici privat , feu-ne una fotografia, i publiqueu-la a :
https://www.facebook.com/pages/Edificis-Escolars-De-Catalunya-Anteriors-a-La-Dictadura-Franquista/400721423462325?fref=ts
Si no existeix – enderrocar-les va ser considerat mèrit patriòtic en el segon feixisme ( dictadura franquista ) – busqueu-ne una fotografia, i publiqueu-la a :
https://www.facebook.com/pages/Edificis-Escolars-De-Catalunya-Anteriors-a-La-Dictadura-Franquista/400721423462325?fref=ts
Si qualsevol dels Ajuntament implicats us dona ‘peixet’ feu-nos-ho saber que ho publicarem en una llista, d’administracions ‘ desafectes’.
No ens cansem de recordar aquestes paraules "totes les causes justes del món tenen els seus defensors. En canvi, Catalunya només ens té a nosaltres". Lluís Companys i Jover (el Tarròs, municipi de Tornabous, 21 de juny de 1882 – Barcelona, 15 d'octubre de 1940), President de Catalunya, assassinat per la dictadora del general Franco.
És vital recuperar les imatges d’aquell passat, en fer-ho reivindiquem també la honestedat de tots els que van caure en defensa de la llibertat, la dignitat i la democràcia.
Catalunya us estarà eternament agraïda
la mare Anna Maria Janer Anglarill (Cervera, Segarra, 18 de desembre de 1800 - Talarn, Pallars Jussà, 11 de gener de 1885) incansable, malgrat la seva edat, no pararà de fundar aquí i allà escoles, cases de caritat i hospitals a Cervera, Tremp, Oliana, Bellver, Sant Andreu, Organyà, Castellciutat, Llívia ( 06-04-1868), les Avellanes.
Segons les cròniques més antigues de les fundacions, en aquestes hi va anar personalment a establir les comunitats.
En el cas de les escoles, la tàctica era sempre la mateixa: aconseguir que les germanes obtinguessin les places oficials de mestres.
Retratava la façana de la que va ser Escola de les Germanes de la Caritat ( desprès de la Sagrada Família d’Urgell), durant 101 anys.
Havia fet una consulta a l’Ajuntament sobre les escoles públiques anteriors a la dictadura franquista, i sembla que Llívia no va arribar a tenir-ne en aquella època.
Aquest edifici, que és avui l’alberg Anna Maria Janer Anglarill, gestionat des de l’any 2000 per la fundació Pere Tarrés, va ser doncs – almenys per a les noies – l’única opció educativa.
No trobava cap dada del mestre d’obres i/o arquitecte, i ultra la petició que farem a l’ajuntament de Llívia, i a la congregació de les Germanes de la Sagrada Família d’Urgell, demanem als lliviencs, i ‘urbi et orbe’ a tothom que en tingui noticia, que ens ho faci saber a l’email coneixercatalunya@gmail.com
En la nostra recerca us necessitem amics lectors; al vostre poble, vila, o ciutat, segur que hi havia una escola abans de la dictadura franquista.
Potser encara existeix, si és així feu-ne una fotografia, i publiqueu-la a :
https://www.facebook.com/pages/Edificis-Escolars-De-Catalunya-Anteriors-a-La-Dictadura-Franquista/400721423462325?fref=ts
Si ara acull un servei públic diferent, o fins si és un edifici privat , feu-ne una fotografia, i publiqueu-la a :
https://www.facebook.com/pages/Edificis-Escolars-De-Catalunya-Anteriors-a-La-Dictadura-Franquista/400721423462325?fref=ts
Si no existeix – enderrocar-les va ser considerat mèrit patriòtic en el segon feixisme ( dictadura franquista ) – busqueu-ne una fotografia, i publiqueu-la a :
https://www.facebook.com/pages/Edificis-Escolars-De-Catalunya-Anteriors-a-La-Dictadura-Franquista/400721423462325?fref=ts
Si qualsevol dels Ajuntament implicats us dona ‘peixet’ feu-nos-ho saber que ho publicarem en una llista, d’administracions ‘ desafectes’.
No ens cansem de recordar aquestes paraules "totes les causes justes del món tenen els seus defensors. En canvi, Catalunya només ens té a nosaltres". Lluís Companys i Jover (el Tarròs, municipi de Tornabous, 21 de juny de 1882 – Barcelona, 15 d'octubre de 1940), President de Catalunya, assassinat per la dictadora del general Franco.
És vital recuperar les imatges d’aquell passat, en fer-ho reivindiquem també la honestedat de tots els que van caure en defensa de la llibertat, la dignitat i la democràcia.
Catalunya us estarà eternament agraïda
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1705660384)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.