Cercador
EL PROGRES DE MARTORELL
Un relat de: Antonio Mora VergésM’aturava per retratar la façana del que fou seu del Centre Republicà, El Progrés.
Deixava passar uns vianants amb clares traces de no pertànyer als ‘martorellencs de tota la vida’, si aquesta ‘categoria’ existeix encara en aquesta ciutat Màrtir.
![](http://4.bp.blogspot.com/-IVewmh2l5lA/T2hmb18m_-I/AAAAAAAAAdE/lkLsGylhnWs/s320/IMG_7854.JPG)
El cable – penso que de Telefónica – que penja per davant de la façana, acompleix la finalitat de ‘ dessolar la terra ‘ que practiquen habitualment les companyes de serveis públics de capital espanyol.
És una trista al•legoria de com van les coses, ‘ el Progrés’ , en el aquest país veu les noves infraestructures davant dels seus morros, però no hi pot accedir. La democràcia en aquest país nostre consisteix bàsicament en aplicar la majoria demogràfica, contra les minories. I això, s’acompleix ja manin uns, ja uns altres.
En absència d’un Mapa de Patrimoni Local, o fins d’un accés en línia a la documentació del POUM, els ciutadans de Martorell han sabut ‘guardar memòria’, si més no d’algunes dades del seu passat, en relació al local trobava :
http://www.bibliotecaspublicas.es/martorell/imagenes/contenido_13860.pdf
L’any 1928 es construeix l’edifici noucentista, projectat per l’arquitecte local Josep Ros i Ros i construït pels germans Parellada. Es tractava d’un edifici prestigiós i únic a la vila, que contenia una gran sala – cafè gestionada per la societat El Progrés, de 27 metres de llargària per 10 metres d’amplada i 6 metres d’alçada.
La façana principal i posterior tenen un coronament curvilini i tres portals semicirculars separats per pilastres decoratives. Al centre hi ha un gran òval amb el nom El Progrés. A les façanes laterals hi ha un seguit d’arcs que s’enllacen emmarcant les finestres.
Aquest edifici fou aixecat en una part de l’extens terreny anomenat el Clos dels Frares, que antigament havia estat propietat del Convent dels Caputxins, quasi al davant de l’antiga seu de l’entitat.
L’any 1931 s’inaugurà la sala de ball i espectacles, de dues plantes i un gran escenari. A la planta baixa hi trobem unes llotges de fusta envoltant la pista de ball, la qual té la particularitat que es pot posar plana o inclinada, segons l’activitat a fer a la sala.
El local i els que l’havien aixecat , van passar sens dubte un tràngol molt amarg, en els llargs anys del primer feixisme. Ens agradaria saber també aquesta part de la història, i sou pregats d’enviar les vostres informacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com
En aquesta ocasió , el local estava tancat.
Deixava passar uns vianants amb clares traces de no pertànyer als ‘martorellencs de tota la vida’, si aquesta ‘categoria’ existeix encara en aquesta ciutat Màrtir.
El cable – penso que de Telefónica – que penja per davant de la façana, acompleix la finalitat de ‘ dessolar la terra ‘ que practiquen habitualment les companyes de serveis públics de capital espanyol.
És una trista al•legoria de com van les coses, ‘ el Progrés’ , en el aquest país veu les noves infraestructures davant dels seus morros, però no hi pot accedir. La democràcia en aquest país nostre consisteix bàsicament en aplicar la majoria demogràfica, contra les minories. I això, s’acompleix ja manin uns, ja uns altres.
En absència d’un Mapa de Patrimoni Local, o fins d’un accés en línia a la documentació del POUM, els ciutadans de Martorell han sabut ‘guardar memòria’, si més no d’algunes dades del seu passat, en relació al local trobava :
http://www.bibliotecaspublicas.es/martorell/imagenes/contenido_13860.pdf
L’any 1928 es construeix l’edifici noucentista, projectat per l’arquitecte local Josep Ros i Ros i construït pels germans Parellada. Es tractava d’un edifici prestigiós i únic a la vila, que contenia una gran sala – cafè gestionada per la societat El Progrés, de 27 metres de llargària per 10 metres d’amplada i 6 metres d’alçada.
La façana principal i posterior tenen un coronament curvilini i tres portals semicirculars separats per pilastres decoratives. Al centre hi ha un gran òval amb el nom El Progrés. A les façanes laterals hi ha un seguit d’arcs que s’enllacen emmarcant les finestres.
Aquest edifici fou aixecat en una part de l’extens terreny anomenat el Clos dels Frares, que antigament havia estat propietat del Convent dels Caputxins, quasi al davant de l’antiga seu de l’entitat.
L’any 1931 s’inaugurà la sala de ball i espectacles, de dues plantes i un gran escenari. A la planta baixa hi trobem unes llotges de fusta envoltant la pista de ball, la qual té la particularitat que es pot posar plana o inclinada, segons l’activitat a fer a la sala.
El local i els que l’havien aixecat , van passar sens dubte un tràngol molt amarg, en els llargs anys del primer feixisme. Ens agradaria saber també aquesta part de la història, i sou pregats d’enviar les vostres informacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com
En aquesta ocasió , el local estava tancat.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1051206565)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.