Cercador
EL PALAU BABAU DE VILAFRANCA DEL PENEDÈS
Un relat de: Antonio Mora VergésRebia una fotografia del Marcel Morató Tort, de l’edifici conegut com Palau Baltà, Palau del Fraret o Palau dels Castlans, que s’alça a l’ombra de la Basílica menor de Santa Maria de Vilafranca, a la Plaça de Jaume I.
![](http://4.bp.blogspot.com/-G6fZccJWYP8/UQzzD5cinBI/AAAAAAAAJGo/R1SBcFN1LeI/s320/1%2Bbsauva.jpg)
La descripció tècnica ens diu : Edifici als quatre vents de tipus senyorial, de planta trapezoidal, estructurat al voltant d'un pati central. Està compost de planta baixa sobreaixecada, planta primera i sotacoberta. Les cobertes són a diferents aigües i amb els careners paral•lels a les façanes.
Façana principal feta de carreus i formada per un cos central amb barbacana de fusta sobre una galeria de set finestres seguides d'arc rebaixat i per dos cossos laterals, un més ample que l'altre, coronats per merlets escalonats. El portal és de mig punt dovellat i està descentrat a la dreta i porta un escutb a la clau. A la planta pis, hi ha una llotja-tribuna central amb finestra coronella de columnes fines i capitells, suportada per carteles de pedra amb claustres sota l'ampit i coronada amb escut. A banda i banda, hi ha finestres adintellades amb motllura perimetral i trencaaigües amb culs de llàntia, dues creuades i dues amb quadrifoli sota l'ampit. La façana del carrer Escudellers té portals amb arc carpanell, finestres adintellades, una creuada i algunes amb cul de llàntia. La resta de les façanes són llises amb alguna obertura adintellada.
Fou construït durant el segle XIV per la família Babau, la tradició diu que fou l'escenari on es va signar la Concòrdia de Vilafranca el 1461, un dels desencadenants de la guerra civil que va enfrontar la corona i la Generalitat al segle XV.
La fàbrica visible però, és de l'any 1552; en un moment en el que l'antic castell estava enrunat i s'amplià amb algunes cases del carrer Escudellers.
L'any 1750 s’esmenta que fou heretat per Ramon de Sarriera , al que es designa com Marquès de la Manresana, el Marquesat de la Manresana és un títol nobiliari espanyol creat el 7 abril de 1767 a favor de Ramon Copons i d'Iborra.
L'any 1859 fou adquirit per Josep Baltà i Ferrer.
Fou restaurat l'any 1889 per August Font i Carreras (Barcelona, 2 de juny de 1846 -Barcelona, 6 de març de 1924), que no es limità a fer-ne una restauració, sinó que hi afegí elements com la llotja-tribuna amb les finestres coronelles.
S’atribueix al mateix arquitecte el projecte per finalitzar la façana de l’església de Santa Maria, en el seu estil gòtic original, obra iniciada l'any 1903, i que va finalitzar l'agost de 1905. El papa Benet XV l'any 1920 la va elevar a la categoria de basílica menor.
Poseu la capital del Penedès sobirà a la vostra com lloc d’obligada visita.
![](http://4.bp.blogspot.com/-G6fZccJWYP8/UQzzD5cinBI/AAAAAAAAJGo/R1SBcFN1LeI/s320/1%2Bbsauva.jpg)
La descripció tècnica ens diu : Edifici als quatre vents de tipus senyorial, de planta trapezoidal, estructurat al voltant d'un pati central. Està compost de planta baixa sobreaixecada, planta primera i sotacoberta. Les cobertes són a diferents aigües i amb els careners paral•lels a les façanes.
Façana principal feta de carreus i formada per un cos central amb barbacana de fusta sobre una galeria de set finestres seguides d'arc rebaixat i per dos cossos laterals, un més ample que l'altre, coronats per merlets escalonats. El portal és de mig punt dovellat i està descentrat a la dreta i porta un escutb a la clau. A la planta pis, hi ha una llotja-tribuna central amb finestra coronella de columnes fines i capitells, suportada per carteles de pedra amb claustres sota l'ampit i coronada amb escut. A banda i banda, hi ha finestres adintellades amb motllura perimetral i trencaaigües amb culs de llàntia, dues creuades i dues amb quadrifoli sota l'ampit. La façana del carrer Escudellers té portals amb arc carpanell, finestres adintellades, una creuada i algunes amb cul de llàntia. La resta de les façanes són llises amb alguna obertura adintellada.
Fou construït durant el segle XIV per la família Babau, la tradició diu que fou l'escenari on es va signar la Concòrdia de Vilafranca el 1461, un dels desencadenants de la guerra civil que va enfrontar la corona i la Generalitat al segle XV.
La fàbrica visible però, és de l'any 1552; en un moment en el que l'antic castell estava enrunat i s'amplià amb algunes cases del carrer Escudellers.
L'any 1750 s’esmenta que fou heretat per Ramon de Sarriera , al que es designa com Marquès de la Manresana, el Marquesat de la Manresana és un títol nobiliari espanyol creat el 7 abril de 1767 a favor de Ramon Copons i d'Iborra.
L'any 1859 fou adquirit per Josep Baltà i Ferrer.
Fou restaurat l'any 1889 per August Font i Carreras (Barcelona, 2 de juny de 1846 -Barcelona, 6 de març de 1924), que no es limità a fer-ne una restauració, sinó que hi afegí elements com la llotja-tribuna amb les finestres coronelles.
S’atribueix al mateix arquitecte el projecte per finalitzar la façana de l’església de Santa Maria, en el seu estil gòtic original, obra iniciada l'any 1903, i que va finalitzar l'agost de 1905. El papa Benet XV l'any 1920 la va elevar a la categoria de basílica menor.
Poseu la capital del Penedès sobirà a la vostra com lloc d’obligada visita.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1593293865)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.