Cercador
EL CERDÀ DE LA GARGA. CENTELLES. OSONA
Un relat de: Antonio Mora VergésLlegia a patrimoni Gencat; es tracta d'un gran casal amb teulada a dues vessants i orientat al sud. L'alçada de l'edifici és considerable: planta baixa i dos pisos. L'edifici és molt regular i dóna una impressió de solidesa i austeritat. Totes les cantoneres són de pedra treballada.
![](http://2.bp.blogspot.com/-7aoLH_YR6ec/Vpf4UhHS99I/AAAAAAAApoI/HjJYTLWxsUE/s400/IMG_6077.JPG)
![](http://1.bp.blogspot.com/-SOH1zqoKDTI/Vpf4_7coLeI/AAAAAAAApoY/myoXF_cPlyQ/s400/IMG_6073.JPG)
A la façana principal destaca un gran portal dovellat datat de l'any 1733. Damunt del portal hi ha un balcó de pedra treballada. A banda i banda del balcó, a l'alçada del primer pis, hi ha dos esgrafiats mal conservats de la mateixa data, essent un d'ells un rellotge de sol.
Als voltants hi ha diferents masoveries i edificis auxiliars encerclats per un clos tancat que procedeix del mas i que conforma dues llices.
La primera documentació es remunta a l'any 1160. La masia patí diferents modificacions i l'actual estructura és la que es realitzà al segle XVIII.
En aquesta masia nasqué l'enginyer Ildefons Cerdà i Sunyer de Vilarestau (Centelles, Osona, 23 de desembre de 1815 – Caldas de Besaya, Cantàbria, 21 d'agost de 1876) a l'any 1815 i l'heretà el 1850. Es compleixen ara els 200 anys del seu naixement
El segle passat s'hi allotjà durant un temps Jaume Llucià Balmes i Urpià (Vic, 28 d'agost de 1810 - 9 de juliol de 1848), molt amic de la família.
El cognom Cerdà s'extingí amb les filles d'Ildefons Cerdà i Sunyer de Vilarestau , passant la propietat a una família vigatana. Una placa a la façana principal perpetua el record de l'urbanista, realitzat pels amics de Centelles.
![](http://2.bp.blogspot.com/-xjaK_IC0pe8/Vpf4qbemnpI/AAAAAAAApoQ/LeZtbqyUy0o/s400/IMG_6072.JPG)
El propi Ildefons Cerdà i Sunyer de Vilarestau va fer realitzar algunes reformes, com per exemple la capella de Santa Magdalena.
![](http://2.bp.blogspot.com/-5Dg_gHBzDmg/Vpf5V352bhI/AAAAAAAApog/fAhZKBkGTQI/s400/IMG_6076.JPG)
El mas en l’actualitat acull tota mena d’actes i celebracions, això ha obligat a fer una gran tasca de restauració, que més aviat que tard, esperem que arribi també a la capella esmentada suara.
Sou pregats de fer-nos arribar les vostres aportacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com
A la façana principal destaca un gran portal dovellat datat de l'any 1733. Damunt del portal hi ha un balcó de pedra treballada. A banda i banda del balcó, a l'alçada del primer pis, hi ha dos esgrafiats mal conservats de la mateixa data, essent un d'ells un rellotge de sol.
Als voltants hi ha diferents masoveries i edificis auxiliars encerclats per un clos tancat que procedeix del mas i que conforma dues llices.
La primera documentació es remunta a l'any 1160. La masia patí diferents modificacions i l'actual estructura és la que es realitzà al segle XVIII.
En aquesta masia nasqué l'enginyer Ildefons Cerdà i Sunyer de Vilarestau (Centelles, Osona, 23 de desembre de 1815 – Caldas de Besaya, Cantàbria, 21 d'agost de 1876) a l'any 1815 i l'heretà el 1850. Es compleixen ara els 200 anys del seu naixement
El segle passat s'hi allotjà durant un temps Jaume Llucià Balmes i Urpià (Vic, 28 d'agost de 1810 - 9 de juliol de 1848), molt amic de la família.
El cognom Cerdà s'extingí amb les filles d'Ildefons Cerdà i Sunyer de Vilarestau , passant la propietat a una família vigatana. Una placa a la façana principal perpetua el record de l'urbanista, realitzat pels amics de Centelles.
El propi Ildefons Cerdà i Sunyer de Vilarestau va fer realitzar algunes reformes, com per exemple la capella de Santa Magdalena.
El mas en l’actualitat acull tota mena d’actes i celebracions, això ha obligat a fer una gran tasca de restauració, que més aviat que tard, esperem que arribi també a la capella esmentada suara.
Sou pregats de fer-nos arribar les vostres aportacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=591452398)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.