Cercador
EDIFICIS ESCOLARS ANTERIORS A LA DICTADURA FRANQUISTA US DEMANA COL•LABORACIÓ
Un relat de: Antonio Mora VergésGurb tenia un cens de 1794 ànimes l’any 1930, i disposava abans de la dictadura franquista de quatres escoles públiques :
http://totsonpuntsdevista.blogspot.com.es/2015/02/les-escoles-de-gurb-osona.html
http://totsonpuntsdevista.blogspot.com.es/2015/04/escoles-vellesbelles-de-vespella-gurb.html
http://latribunadelbergueda.blogspot.com.es/2015/04/escoles-de-sant-julia-sassorba-gurb.html
Això inclou també les Escoles de Granollers de la Plana.
Més enllà de la frase ‘ Gurb i Tona, el millor de l’Osona, i per triar Sant Julià ‘ , pròpia d’un món rural que començava a periclitar, amb un terme de 51,6 km² Gurb, era un disseminat agrícola, poc atractiu per a les escoles privades i/o confessionals, que tenien una important presència a Vic.
La població de Catalunya era aleshores de 2.791.292 persones, si fem un càlcul simple veurem que si apliquem el barem de Gurb a tot els país, el nombre d’escoles hauria d’haver estat de 1556 centres d’ensenyament primari, on caldria afegir els centres d’estudis secundaris, les escoles tècniques, l’ensenyament universitari ,..
Catalunya va fer un gran esforç en l’àmbit d ela formació dels seus mestres :
http://www2.rosasensat.org/files/els_mestres_publics_a_catalunya_1903_1936-1.pdf
Per evidents raons econòmiques, recordeu el ‘ESPAÑA NOS ROBA’ , l’esforç en matèria de creació de nous centres, no va ser tant reeixit, això malgrat que la Mancomunitat va desenvolupar una excel•lent tasca amb uns recursos molts escadussers, tant es va fer, que el dictador Miguel Primo de Rivera y Orbaneja (Jerez de la Frontera, 8 de gener de 1870-París, 16 de març de 1930), va suspendre la Mancomunitat, temorós que la seva obra poses de manifest l’estultícia i la corrupció política dels diferents governs de la monarquia.
El propòsit que ens movia a començar Edificis Escolars de Catalunya anteriors a la Dictadura Franquista, és alhora que recuperar la memòria històrica – s’ha fet des del feixisme i des del cleptofeixisme una gran tasca de destrucció - , reivindicar que NO VA SER L’ESTAT, sinó la ciutadania la capdavantera pel que fa a l’ensenyament i l’educació.
La major part de parròquies i/o pobles disposaven d’un lloc per impartir docència, i ens agradarà rebre’n imatges a l’email coneixercatalunya@gmail.com i/o a https://www.facebook.com/Edificis-Escolars-De-Catalunya-Anteriors-a-La-Dictadura-Franquista-400721423462325/?fref=ts
Expliqueu-nos la història de l’escola del vostre lloc de naixement i/o residencia abans de la dictadura franquista, si no ho feu vosaltres, no ho farà ningú, i estareu recolzant passivament la política d’anorreament dels enemics seculars de la llibertat, la cultura, la democràcia,....
Fins avui tenim a : https://issuu.com/1coneixercatalunya
806 publicacions, que han estat impreses en paper 16.596 vegades, això ens fa pensar que el tema interessa, oi?.
http://totsonpuntsdevista.blogspot.com.es/2015/02/les-escoles-de-gurb-osona.html
http://totsonpuntsdevista.blogspot.com.es/2015/04/escoles-vellesbelles-de-vespella-gurb.html
http://latribunadelbergueda.blogspot.com.es/2015/04/escoles-de-sant-julia-sassorba-gurb.html
Això inclou també les Escoles de Granollers de la Plana.
Més enllà de la frase ‘ Gurb i Tona, el millor de l’Osona, i per triar Sant Julià ‘ , pròpia d’un món rural que començava a periclitar, amb un terme de 51,6 km² Gurb, era un disseminat agrícola, poc atractiu per a les escoles privades i/o confessionals, que tenien una important presència a Vic.
La població de Catalunya era aleshores de 2.791.292 persones, si fem un càlcul simple veurem que si apliquem el barem de Gurb a tot els país, el nombre d’escoles hauria d’haver estat de 1556 centres d’ensenyament primari, on caldria afegir els centres d’estudis secundaris, les escoles tècniques, l’ensenyament universitari ,..
Catalunya va fer un gran esforç en l’àmbit d ela formació dels seus mestres :
http://www2.rosasensat.org/files/els_mestres_publics_a_catalunya_1903_1936-1.pdf
Per evidents raons econòmiques, recordeu el ‘ESPAÑA NOS ROBA’ , l’esforç en matèria de creació de nous centres, no va ser tant reeixit, això malgrat que la Mancomunitat va desenvolupar una excel•lent tasca amb uns recursos molts escadussers, tant es va fer, que el dictador Miguel Primo de Rivera y Orbaneja (Jerez de la Frontera, 8 de gener de 1870-París, 16 de març de 1930), va suspendre la Mancomunitat, temorós que la seva obra poses de manifest l’estultícia i la corrupció política dels diferents governs de la monarquia.
El propòsit que ens movia a començar Edificis Escolars de Catalunya anteriors a la Dictadura Franquista, és alhora que recuperar la memòria històrica – s’ha fet des del feixisme i des del cleptofeixisme una gran tasca de destrucció - , reivindicar que NO VA SER L’ESTAT, sinó la ciutadania la capdavantera pel que fa a l’ensenyament i l’educació.
La major part de parròquies i/o pobles disposaven d’un lloc per impartir docència, i ens agradarà rebre’n imatges a l’email coneixercatalunya@gmail.com i/o a https://www.facebook.com/Edificis-Escolars-De-Catalunya-Anteriors-a-La-Dictadura-Franquista-400721423462325/?fref=ts
Expliqueu-nos la història de l’escola del vostre lloc de naixement i/o residencia abans de la dictadura franquista, si no ho feu vosaltres, no ho farà ningú, i estareu recolzant passivament la política d’anorreament dels enemics seculars de la llibertat, la cultura, la democràcia,....
Fins avui tenim a : https://issuu.com/1coneixercatalunya
806 publicacions, que han estat impreses en paper 16.596 vegades, això ens fa pensar que el tema interessa, oi?.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1337305627)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.