Cercador
ECAF SANTA COLOMA DE FARNERS. LA SELVA. GIRONA. CATALUNYA
Un relat de: Antonio Mora VergésRetratava l’edifici senyorial format per un cos principal, de dues plantes i golfes, amb vessant a lateral.
![](http://4.bp.blogspot.com/-_LkpEryjrJg/UnvBU9bY0fI/AAAAAAAANcI/ew6kURQFXUk/s400/IMG_8242.JPG)
S’acomplia aquí allò de ‘a cal ferrer, ganivet de fusta’, ja que no consta enlloc el mestre d’obres i/o arquitecte autor de la reforma d’aquesta notabilíssima casa. En això del ‘Patrimoni’ la ‘Generalitat de Barcelona’, no demostra ser més diligent que la resta d’administracions.
De la descripció tècnica, reproduïm ; La porta principal de la façana és d'arc de mig punt adovelllat, amb un petit relleu d'un àngel al damunt de l'arc.
La porta està flanquejada per dues finestres amb impostes, al primer pis les obertures són decorades amb guardapols, i les dues dels extrems amb balcó i barana de ferro forjat. Les golfes tenen finestres d'arc de mig punt, agrupades en tres grups de tres seguint la simetria de la façana. La paret és arrebossada i pintada de color crema que fa ressaltar el verd fosc de totes les obertures. A la dreta hi ha una torre quadrangular de quatre plantes. Les obertures són totes noves, d'estil neogòtic i neorenaixentista: a la planta baixa són rectangulars amb llinda de pedra; al primer pis, hi ha una finestra centrada, a cada cara, gòtica biforada amb columneta i arquets lobulats i emmarcada en una motllura rectangular.
Al segon pis trobem una obertura a la cantonada amb doble columneta a cada cara i ampit de pedra. Finalment, al pis superior, hi ha una galeria de cinc finestres amb arc de mig punt i estan separades per pilars. La torre és coronada per merlets en forma piramidal esglaonats i fets de carreus ben tallats. Al damunt hi ha un terrat-mirador al qual s'hi pot accedir des de l'interior a través d'una escala de cargol. Dins la casa un pati interior fa de distribuidor de les diverses dependències, envoltat d'arcs de mig munt i cobert de vidre, dóna molta llum. Hi ha més d'una escala que mena a la planta superior, cal destacar la de la part posterior que té un arrambador de ceràmica típica catalana, de color verd i groc. La façana lateral és a un altre nivell, sense les golfes, destaca la galeria d'obertures amb arcs de mig punt, i sota la teulada, un voladís decorat amb ceràmica vidriada que representa gerros amb flors.
La façana del darrera presenta una decoració diferent que la lateral, aquí el voladís és de ceràmica amb motius vegetals.
Es tracta d'un gran complex, amb altres edificacions i annexos que al llarg dels anys per les necessitats de l'escola s'han anat annexant a la casa original. La part que mira a la carretera és totalment reformada i nova, mentre que l'altra s'ha conservat.
Sou pregats de dir-hi la vostra a l’email coneixercatalunya@gmail.com , en qüestió de documentar el nostre patrimoni col•lectiu i recuperar la ‘memòria històrica’ totes les mans son poques.
S’acomplia aquí allò de ‘a cal ferrer, ganivet de fusta’, ja que no consta enlloc el mestre d’obres i/o arquitecte autor de la reforma d’aquesta notabilíssima casa. En això del ‘Patrimoni’ la ‘Generalitat de Barcelona’, no demostra ser més diligent que la resta d’administracions.
De la descripció tècnica, reproduïm ; La porta principal de la façana és d'arc de mig punt adovelllat, amb un petit relleu d'un àngel al damunt de l'arc.
La porta està flanquejada per dues finestres amb impostes, al primer pis les obertures són decorades amb guardapols, i les dues dels extrems amb balcó i barana de ferro forjat. Les golfes tenen finestres d'arc de mig punt, agrupades en tres grups de tres seguint la simetria de la façana. La paret és arrebossada i pintada de color crema que fa ressaltar el verd fosc de totes les obertures. A la dreta hi ha una torre quadrangular de quatre plantes. Les obertures són totes noves, d'estil neogòtic i neorenaixentista: a la planta baixa són rectangulars amb llinda de pedra; al primer pis, hi ha una finestra centrada, a cada cara, gòtica biforada amb columneta i arquets lobulats i emmarcada en una motllura rectangular.
Al segon pis trobem una obertura a la cantonada amb doble columneta a cada cara i ampit de pedra. Finalment, al pis superior, hi ha una galeria de cinc finestres amb arc de mig punt i estan separades per pilars. La torre és coronada per merlets en forma piramidal esglaonats i fets de carreus ben tallats. Al damunt hi ha un terrat-mirador al qual s'hi pot accedir des de l'interior a través d'una escala de cargol. Dins la casa un pati interior fa de distribuidor de les diverses dependències, envoltat d'arcs de mig munt i cobert de vidre, dóna molta llum. Hi ha més d'una escala que mena a la planta superior, cal destacar la de la part posterior que té un arrambador de ceràmica típica catalana, de color verd i groc. La façana lateral és a un altre nivell, sense les golfes, destaca la galeria d'obertures amb arcs de mig punt, i sota la teulada, un voladís decorat amb ceràmica vidriada que representa gerros amb flors.
La façana del darrera presenta una decoració diferent que la lateral, aquí el voladís és de ceràmica amb motius vegetals.
Es tracta d'un gran complex, amb altres edificacions i annexos que al llarg dels anys per les necessitats de l'escola s'han anat annexant a la casa original. La part que mira a la carretera és totalment reformada i nova, mentre que l'altra s'ha conservat.
Sou pregats de dir-hi la vostra a l’email coneixercatalunya@gmail.com , en qüestió de documentar el nostre patrimoni col•lectiu i recuperar la ‘memòria històrica’ totes les mans son poques.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=697041717)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.