Cercador
CRÒNICA D’UN BREU VIATGE A TOSSA DE MAR
Un relat de: Antonio Mora VergésTossa existia des d’èpoques remotes, va ser però l’arribada de Ava Lavinia Gardner (24 de desembre de 1922 - 25 de gener de 1990) pel rodatge l’any 1950 de la pel•lícula Pandora and the flying dutchman,qui la va 'posar al món' des d’aleshores Tossa i la que va ser definida com "l'animal més bell del món", no ha pogut dissociar-se.
El Tomàs Irigaray Lopez i la Carmen Toledo Cañadas, ens estalviaran tant la història prèvia, com la coetània a aquest fet – els anys foscos del primer feixisme -, i fins obviaran la desastrosa situació econòmica del Regne d’Espanya, aconseguida en una lluita ferotge entre PP i PSOE per tal d’assolir l’excel•lència en la corrupció el nepotisme i l’estultícia.
![](http://3.bp.blogspot.com/-oANSndABsyQ/UDivWrxWZnI/AAAAAAAACs4/UUTYyF8SmnM/s320/1%2Btossa.jpg)
Ens deixen una imatge ‘peculiar’ del recinte emmurallat que encerclava la vila medieval, amb un perímetre de 300 metres, del que únicament se'n conserva un llenç amb 7 torres rodones, tres de les quals (de Joanàs, de les Hores i del Codolar) són més altes i acabades amb corseres.
Els panys de muralla són coronats per merlets rectangulars i espitlleres, i tenen un camí de ronda a la part interna.
El recinte data del segle XII, va patir un violent atac de la flota francesa de Felip l'Ardit el 1285, en la croada contra Catalunya, estimulada pel papa Martí IV, que concedí privilegis de croada a l'expedició, i que havia desposseït Pere II de Catalunya-Aragó dels seus regnes com a càstig per haver ajudat els sicilians a foragitar la dinastia d'Anjou de llur illa. Els regnes catalanoaragonesos foren oferts pel papa (1283) a Carles de Valois, fill del segon matrimoni de Felip III. De sempre - avui encara - l’església catòlica ha tingut dificultats per acceptar les minories.
Hi hagué una important reforma del segle XIV, a la qual pertanyen els merlets i els acabaments de les torres majors; bàsicament per prevenir i contrarestar els atacs dels pirates turcs i dels corsaris, que han quedat reflectits en la toponímia (cala Morisca, torrent dels Moros). La vila fortificada serví de refugi no solament als veïns de Tossa sinó als d'extramurs i als forasters.
La porta original d'entrada es troba a redós de la torre de les Hores, i és de punt rodó amb rastell emmarcada per dovelles. Diversos punts del recinte han estat objecte de restauracions en època moderna.
L'emplaçament de la població, apartada de les principals vies de comunicació, potser explica que Tossa no participés destacadament en els conflictes bèl•lics que s'esdevingueren a Catalunya.
A partir de la fi del segle XVI la pirateria minvà i la població saltà les muralles per anar-se endinsant vers el pla. Al segle XVIII.
Al segle XVIII el castell tenia encara dues bateries i quatre canons per a la defensa de la costa, hom bastí però, la nova església parroquial a la Vila Nova ; al començament del segle XIX la torre principal del castell fou convertida en molí.
El 1931, el recinte de la Vila Vella fou declarat monument nacional i se n'inicià la restauració.
El Tomàs Irigaray Lopez i la Carmen Toledo Cañadas, ens estalviaran tant la història prèvia, com la coetània a aquest fet – els anys foscos del primer feixisme -, i fins obviaran la desastrosa situació econòmica del Regne d’Espanya, aconseguida en una lluita ferotge entre PP i PSOE per tal d’assolir l’excel•lència en la corrupció el nepotisme i l’estultícia.
![](http://3.bp.blogspot.com/-oANSndABsyQ/UDivWrxWZnI/AAAAAAAACs4/UUTYyF8SmnM/s320/1%2Btossa.jpg)
Ens deixen una imatge ‘peculiar’ del recinte emmurallat que encerclava la vila medieval, amb un perímetre de 300 metres, del que únicament se'n conserva un llenç amb 7 torres rodones, tres de les quals (de Joanàs, de les Hores i del Codolar) són més altes i acabades amb corseres.
Els panys de muralla són coronats per merlets rectangulars i espitlleres, i tenen un camí de ronda a la part interna.
El recinte data del segle XII, va patir un violent atac de la flota francesa de Felip l'Ardit el 1285, en la croada contra Catalunya, estimulada pel papa Martí IV, que concedí privilegis de croada a l'expedició, i que havia desposseït Pere II de Catalunya-Aragó dels seus regnes com a càstig per haver ajudat els sicilians a foragitar la dinastia d'Anjou de llur illa. Els regnes catalanoaragonesos foren oferts pel papa (1283) a Carles de Valois, fill del segon matrimoni de Felip III. De sempre - avui encara - l’església catòlica ha tingut dificultats per acceptar les minories.
Hi hagué una important reforma del segle XIV, a la qual pertanyen els merlets i els acabaments de les torres majors; bàsicament per prevenir i contrarestar els atacs dels pirates turcs i dels corsaris, que han quedat reflectits en la toponímia (cala Morisca, torrent dels Moros). La vila fortificada serví de refugi no solament als veïns de Tossa sinó als d'extramurs i als forasters.
La porta original d'entrada es troba a redós de la torre de les Hores, i és de punt rodó amb rastell emmarcada per dovelles. Diversos punts del recinte han estat objecte de restauracions en època moderna.
L'emplaçament de la població, apartada de les principals vies de comunicació, potser explica que Tossa no participés destacadament en els conflictes bèl•lics que s'esdevingueren a Catalunya.
A partir de la fi del segle XVI la pirateria minvà i la població saltà les muralles per anar-se endinsant vers el pla. Al segle XVIII.
Al segle XVIII el castell tenia encara dues bateries i quatre canons per a la defensa de la costa, hom bastí però, la nova església parroquial a la Vila Nova ; al començament del segle XIX la torre principal del castell fou convertida en molí.
El 1931, el recinte de la Vila Vella fou declarat monument nacional i se n'inicià la restauració.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=260675942)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.