Cercador
CREU DE PEDRA D’ABRERA
Un relat de: Antonio Mora VergésAbrera tenia poc més de 750 veïns, quan el Josep Salvany Blanch, retratava la Creu de Pedra, que hom situa entre els segles XVI-XVII, i que dona actualment nom a la petita Plaça que hi ha al final del carrer Major. Us deixo l’enllaç perquè possiblement algú reconeixerà els personatges assentats a la base.
![](http://4.bp.blogspot.com/-odRDrpMRqVk/UFiLTm0jwaI/AAAAAAAAD6Y/wpRVzTuzOvg/s320/1%2BCREU%2B1913%2BFS.jpg)
No tenia ocasió de repetir – com en altres ocasions la fotografia – quan venint de les mal dites ‘ Escoles Velles’, anava de camí als rentadors públics del carrer de la Font perquè l’any 1936 , al començament del genocidi contra Catalunya va ser trencada. Es va instal•lar novament desprès de la seva restauració; la descripció ens diu : Creu de pedra que s'alça sobre una base circular de pedra granítica amb tres graons. La columna, octogonal, aguanta una creu que té als extrems dels braços noves creus. En un costat té una imatge de Jesucrist crucificat i a l'altre una representació de la Mare de Déu. A sota, a mode de capitell, es troben les figures de Sant Antoni Abat, Sant Jordi i Sant Llorenç, així com un escut format per una flor de lis i dos ocells. A la base de la creu hi ha una inscripció que assenyala que va ser feta per en Roc Saller.
![](http://1.bp.blogspot.com/-xvSMU5RMxlc/UFiLfx0P3sI/AAAAAAAAD6k/vuAwSqKlg_E/s320/1%2Bcreu.JPG)
M’hi sobraven els fils que a Catalunya pengen sistemàticament davant de qualsevol ‘monument’, seguint fidelment les consignes de ‘dessolar la terra’ que contra nosaltres s’acordaven l’any 1714
De la seva història llegia : al capbreu de Santjoan i Amat de Palou, de l'any 1630, ja es fa esment a una creu de fusta que hi havia a Abrera, al camí ral de Montserrat, al punt on afrontava amb les terres el Camp de la Font o d'en Bassa. Aquest terreny es correspon al lloc on avui dia està el carrer de la Font, molt a prop de la creu de terme. Més tard, l'any 1890, Josep Reig i Vilardell descriu ja la creu de terme de pedra, la qual, afirma, fou traslladada des de prop de l'Hostal del Pi.
Recordo quan vaig començar a recollir imatges d’Abrera, el comentari ‘ que qualifico d’habitual’, aquí no hi ha res d’interessant !. Penso ben contràriament que com per arreu hi ha moltes coses a ‘viure’; cal únicament mirar-se les coses amb ‘ulls nets’.
Ah!, necessito dades del Nou Ajuntament, sou pregats de fer-les arribar a l’email coneixercatalunya@gmail.com
![](http://4.bp.blogspot.com/-odRDrpMRqVk/UFiLTm0jwaI/AAAAAAAAD6Y/wpRVzTuzOvg/s320/1%2BCREU%2B1913%2BFS.jpg)
No tenia ocasió de repetir – com en altres ocasions la fotografia – quan venint de les mal dites ‘ Escoles Velles’, anava de camí als rentadors públics del carrer de la Font perquè l’any 1936 , al començament del genocidi contra Catalunya va ser trencada. Es va instal•lar novament desprès de la seva restauració; la descripció ens diu : Creu de pedra que s'alça sobre una base circular de pedra granítica amb tres graons. La columna, octogonal, aguanta una creu que té als extrems dels braços noves creus. En un costat té una imatge de Jesucrist crucificat i a l'altre una representació de la Mare de Déu. A sota, a mode de capitell, es troben les figures de Sant Antoni Abat, Sant Jordi i Sant Llorenç, així com un escut format per una flor de lis i dos ocells. A la base de la creu hi ha una inscripció que assenyala que va ser feta per en Roc Saller.
M’hi sobraven els fils que a Catalunya pengen sistemàticament davant de qualsevol ‘monument’, seguint fidelment les consignes de ‘dessolar la terra’ que contra nosaltres s’acordaven l’any 1714
De la seva història llegia : al capbreu de Santjoan i Amat de Palou, de l'any 1630, ja es fa esment a una creu de fusta que hi havia a Abrera, al camí ral de Montserrat, al punt on afrontava amb les terres el Camp de la Font o d'en Bassa. Aquest terreny es correspon al lloc on avui dia està el carrer de la Font, molt a prop de la creu de terme. Més tard, l'any 1890, Josep Reig i Vilardell descriu ja la creu de terme de pedra, la qual, afirma, fou traslladada des de prop de l'Hostal del Pi.
Recordo quan vaig començar a recollir imatges d’Abrera, el comentari ‘ que qualifico d’habitual’, aquí no hi ha res d’interessant !. Penso ben contràriament que com per arreu hi ha moltes coses a ‘viure’; cal únicament mirar-se les coses amb ‘ulls nets’.
Ah!, necessito dades del Nou Ajuntament, sou pregats de fer-les arribar a l’email coneixercatalunya@gmail.com
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=539154840)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.