Cercador
COL•LEGI PÚBLIC "ANTONI VILANOVA". FALSET. EL PRIORAT. TARRAGONA. CATALUNYA
Un relat de: Antonio Mora VergésRetratava aquest magnifica edifici , de planta en H, està format per planta baixa, dos pisos i coberta a doble vessant a cada costat. La façana principal, orientada cap a la carretera de Reus, presenta un cos lleugerament sobresortit emmarcat per pilastres de carreus i coronat amb frontó convex, on a la planta baixa hi ha la porta principal i al primer pis un balcó amb barana de pedra. A banda i banda de la porta principal es situen quatre finestres biforades i, a cada costat del balcó del primer pis, quatre finestres rectangulars amb una petita barana de pedra. L'últim pis el conformen el mateix número de finestres, però molt més petites. Cada nivell dels descrits es troba separat per una cornisa motllurada.
![](http://3.bp.blogspot.com/-DLgn4ozEr9c/VGYsKXpY35I/AAAAAAAAgfk/KKDUgGqdo_A/s400/IMG_1244.JPG)
En aquesta façana també es poden observar detalls ornamentals modernistes, amb escuts de Falset, Tarragona, Catalunya i Espanya. La façana lateral, oberta a la plaça, consta d'una porta a la qual s'accedeix a través d'una escala. A la façana posterior es troba el pati, amb una galeria d'arcades que, sostenint una balconada al pis, permet de tenir un pati cobert. El material utilitzat és la maçoneria vista al sòcol, i arrebossada i pintada a la resta de l'edifici.
L'arquitecte fou Ramon Salas Ricomà (Tarragona, 1848-1926), i ho feu en uns terrenys cedits per l’Antoni Vilanova de Canals a l'ajuntament. La primera pedra de la construcció es posava solemnement el 16 de juliol de 1909 i es va inaugurar l'any 1916. El pressupost va ascendir fins a 122.120,80 pessetes.
Les Escoles foren el gran projecte de la societat falsetana de l'època, ja que la meitat es va finançar amb el treball personal i els impostos dels ciutadans. Les obres van durar vuit anys i van portar el consistori a una situació econòmica molt difícil. La inauguració es va celebrar amb un lluït programa de festes. Salas, arquitecte provincial, va dissenyar un edifici institucional i alhora elegant i funcional, de dos pisos, amb un cos longitudinal paral•lel a la carretera i dos cossos laterals perpendiculars. Sobre un sòcol de maçoneria carejada i un parament d'arrebossat gris-verd abunda la pedra cisellada amb gran qualitat, sobretot en els elements escultòrics de les mènsules i dels capitells, que reprodueixen plantes, flors i fruits representatius de la zona. Altres treballs en pedra són l'escut de Falset al capcer, dos escuts de Catalunya a l'alçada de les golfes i una al•legoria a l'ensenyament a la llinda del balcó central: el globus terraqüi, l'esquadra i el compàs i dues branques de llorer.
Ens agradarà rebre les vostres aportacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com, particularment les relatives a la biografia de l’Antoni Vilanova de Canals.
En aquesta façana també es poden observar detalls ornamentals modernistes, amb escuts de Falset, Tarragona, Catalunya i Espanya. La façana lateral, oberta a la plaça, consta d'una porta a la qual s'accedeix a través d'una escala. A la façana posterior es troba el pati, amb una galeria d'arcades que, sostenint una balconada al pis, permet de tenir un pati cobert. El material utilitzat és la maçoneria vista al sòcol, i arrebossada i pintada a la resta de l'edifici.
L'arquitecte fou Ramon Salas Ricomà (Tarragona, 1848-1926), i ho feu en uns terrenys cedits per l’Antoni Vilanova de Canals a l'ajuntament. La primera pedra de la construcció es posava solemnement el 16 de juliol de 1909 i es va inaugurar l'any 1916. El pressupost va ascendir fins a 122.120,80 pessetes.
Les Escoles foren el gran projecte de la societat falsetana de l'època, ja que la meitat es va finançar amb el treball personal i els impostos dels ciutadans. Les obres van durar vuit anys i van portar el consistori a una situació econòmica molt difícil. La inauguració es va celebrar amb un lluït programa de festes. Salas, arquitecte provincial, va dissenyar un edifici institucional i alhora elegant i funcional, de dos pisos, amb un cos longitudinal paral•lel a la carretera i dos cossos laterals perpendiculars. Sobre un sòcol de maçoneria carejada i un parament d'arrebossat gris-verd abunda la pedra cisellada amb gran qualitat, sobretot en els elements escultòrics de les mènsules i dels capitells, que reprodueixen plantes, flors i fruits representatius de la zona. Altres treballs en pedra són l'escut de Falset al capcer, dos escuts de Catalunya a l'alçada de les golfes i una al•legoria a l'ensenyament a la llinda del balcó central: el globus terraqüi, l'esquadra i el compàs i dues branques de llorer.
Ens agradarà rebre les vostres aportacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com, particularment les relatives a la biografia de l’Antoni Vilanova de Canals.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=572227156)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.