Cercador
CEMENTIRI MUNICIPAL DE MONTORNÈS DE SEGARRA
Un relat de: Antonio Mora VergésEscrivia recentment ‘voltar per la Segarra és quasi un exercici de masoquisme’, i afegia ; als que ‘remenen les cireres ‘ no els cau la cara de vergonya, senzillament perquè no en tenen – de vergonya – de cara si, i molta.
Em proposava – fa molt de temps – evitar comentaris ‘politics’ al coneixercatalunya.blogspot.com , val a dir però, que és l’absoluta inacció de les ‘elits’ civils i eclesiàstiques – de moment els militars no tenen competències en qüestions del Patrimoni Històric i/o Artístic - el que en ocasions em fa – literalment – sortir de polleguera.
Josep Balcells Cortada , (Montornès de Segarra, 1840 - 1930), de jove va emigrar a Cuba on va ser un dels fundadors de la casa bancària i comercial del mateix nom a l'Havana, en el seus anys de residència a Cuba sempre va ser soci de la ‘Societat de Beneficència de Naturals de Catalunya’ als quals va llegar 100.00 pessetes a la seva mort; a la seva tornada per millorar el poble on havia nascut, va pagar la construcció de l’edifici de les escoles municipals, i per tal que els joves restessin a la població va impulsar un seguit de mesurés com per exemple un singular dot que es donava als fadristerns o cabalers que es quedaven a viure a Montornès, o diversos ajuts destinats a la construcció o millora de les cases, o per als que naixien al poble; també - Joan Balcells i Cortada, pensava en tot – els va fer un cementiri, en el que deixava a cada família del poble una renglera de nínxols.
Llegia que l’autor d’aquesta magnifica obra del modernisme a la Segarra, va ser l'arquitecte Torné de Cervera, del que no trobava cap dada enlloc, nom propi, segon cognom, naixements , defunció,.. sou pregats de fer-nos-ho saber a l’email coneixercatalunya@gmail.com
L'edificació, que començava l'any 1896, ens la descriu així la fitxa tècnica de Patrimoni ; el cementiri està situat dalt d'un turó, a les afores del nucli urbá, al bell mig duna esplanada , aïllat de qualsevol habitatge.
Presenta una planta quadrada amb una torre a cada angle; i una per sobre de la porta d'accés. La teulada que envolta el perímetre del recinte, protegint els seus nínxols, és a doble vessant amb rajola i teules.
El recinte es construeix segons els paràmetres eclèctics de l'època, basats amb la barreja d'estils. Així doncs, ens trobem que juntament amb la portalada d'entrada gòtica, emmarcada amb un arc apuntat que flanqueja l'entrada a l'interior del recinte, les torres estan cobertes a la manera de les pagodes orientals (doble coberta amb teules i rajola).
![](http://4.bp.blogspot.com/-udVlrTd3_E4/UlUjY9TfN4I/AAAAAAAAbfc/UmoWVLEQsLA/s400/IMG_7944.JPG)
Es tracta d'una obra d'estil modernista de finals del segle XIX (1895-1896).
A l'interior del recinte – que trobàvem tancat - un camí ens portarà fins a la capella del cementiri, partint l'espai interior simètricament. A la façana exterior de la capella també s'evidencia un clar eclecticisme; la portalada, és d'estil neoclàssic amb elements neogòtics; aquests últims els trobem al seu timpà. L'interior de la capella és d'estil neogòtic amb arcs apuntats ,volta de creueria i la clau decorada amb motius vegetals. Els baixos de la capella hi ha el panteó familiar de la família Balcells. Respecte a l'ús dels materials dins de l'apartat decoratiu, podem observar la utilització de nous materials com poden ser el ferro, (columnes interiors), la forja (porta d'entrada al recinte) o el vidre (porta d'entrada a la capella), entre d'altres.
![](http://3.bp.blogspot.com/-cY8m8XGkOfM/UlUkJwNn7WI/AAAAAAAAbfk/T_BdopgIwBg/s640/1+capella+Montornes.jpg)
Enlloc s’esmenta l’advocació d’aquesta Capella, i com acostumem demanarem a l’Arxiu Gavin del Monestir de Santa Maria de Bellpuig de les Avellanes, a la comarca de la Noguera, que ens ajudi en aquesta recerca, i àdhuc –si és possible - que ens faciliti imatges del seu interior.
No ens cal un MINISTERIO DE CULTURA, o en l’àmbit de Catalunya, una Conselleria de Cultura, si quan necessitem saber una senzilla dada, de no existir el Centre de Documentació de Cultura Popular i Religiosa de Catalunya, que endegava el Josep Maria Gavín i Barceló, i aixoplugaven al Monestir de Santa Maria de Bellpuig de les Avellanes els Germans Maristes.
Ens agradarà rebre les vostres aportacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com relatives a l’arquitecte que duia a terme el Cementiri de Montornès de Segarra, i el que aixecava les Escoles Municipals.
Em proposava – fa molt de temps – evitar comentaris ‘politics’ al coneixercatalunya.blogspot.com , val a dir però, que és l’absoluta inacció de les ‘elits’ civils i eclesiàstiques – de moment els militars no tenen competències en qüestions del Patrimoni Històric i/o Artístic - el que en ocasions em fa – literalment – sortir de polleguera.
Josep Balcells Cortada , (Montornès de Segarra, 1840 - 1930), de jove va emigrar a Cuba on va ser un dels fundadors de la casa bancària i comercial del mateix nom a l'Havana, en el seus anys de residència a Cuba sempre va ser soci de la ‘Societat de Beneficència de Naturals de Catalunya’ als quals va llegar 100.00 pessetes a la seva mort; a la seva tornada per millorar el poble on havia nascut, va pagar la construcció de l’edifici de les escoles municipals, i per tal que els joves restessin a la població va impulsar un seguit de mesurés com per exemple un singular dot que es donava als fadristerns o cabalers que es quedaven a viure a Montornès, o diversos ajuts destinats a la construcció o millora de les cases, o per als que naixien al poble; també - Joan Balcells i Cortada, pensava en tot – els va fer un cementiri, en el que deixava a cada família del poble una renglera de nínxols.
Llegia que l’autor d’aquesta magnifica obra del modernisme a la Segarra, va ser l'arquitecte Torné de Cervera, del que no trobava cap dada enlloc, nom propi, segon cognom, naixements , defunció,.. sou pregats de fer-nos-ho saber a l’email coneixercatalunya@gmail.com
L'edificació, que començava l'any 1896, ens la descriu així la fitxa tècnica de Patrimoni ; el cementiri està situat dalt d'un turó, a les afores del nucli urbá, al bell mig duna esplanada , aïllat de qualsevol habitatge.
Presenta una planta quadrada amb una torre a cada angle; i una per sobre de la porta d'accés. La teulada que envolta el perímetre del recinte, protegint els seus nínxols, és a doble vessant amb rajola i teules.
El recinte es construeix segons els paràmetres eclèctics de l'època, basats amb la barreja d'estils. Així doncs, ens trobem que juntament amb la portalada d'entrada gòtica, emmarcada amb un arc apuntat que flanqueja l'entrada a l'interior del recinte, les torres estan cobertes a la manera de les pagodes orientals (doble coberta amb teules i rajola).
Es tracta d'una obra d'estil modernista de finals del segle XIX (1895-1896).
A l'interior del recinte – que trobàvem tancat - un camí ens portarà fins a la capella del cementiri, partint l'espai interior simètricament. A la façana exterior de la capella també s'evidencia un clar eclecticisme; la portalada, és d'estil neoclàssic amb elements neogòtics; aquests últims els trobem al seu timpà. L'interior de la capella és d'estil neogòtic amb arcs apuntats ,volta de creueria i la clau decorada amb motius vegetals. Els baixos de la capella hi ha el panteó familiar de la família Balcells. Respecte a l'ús dels materials dins de l'apartat decoratiu, podem observar la utilització de nous materials com poden ser el ferro, (columnes interiors), la forja (porta d'entrada al recinte) o el vidre (porta d'entrada a la capella), entre d'altres.
![](http://3.bp.blogspot.com/-cY8m8XGkOfM/UlUkJwNn7WI/AAAAAAAAbfk/T_BdopgIwBg/s640/1+capella+Montornes.jpg)
Enlloc s’esmenta l’advocació d’aquesta Capella, i com acostumem demanarem a l’Arxiu Gavin del Monestir de Santa Maria de Bellpuig de les Avellanes, a la comarca de la Noguera, que ens ajudi en aquesta recerca, i àdhuc –si és possible - que ens faciliti imatges del seu interior.
No ens cal un MINISTERIO DE CULTURA, o en l’àmbit de Catalunya, una Conselleria de Cultura, si quan necessitem saber una senzilla dada, de no existir el Centre de Documentació de Cultura Popular i Religiosa de Catalunya, que endegava el Josep Maria Gavín i Barceló, i aixoplugaven al Monestir de Santa Maria de Bellpuig de les Avellanes els Germans Maristes.
Ens agradarà rebre les vostres aportacions a l’email coneixercatalunya@gmail.com relatives a l’arquitecte que duia a terme el Cementiri de Montornès de Segarra, i el que aixecava les Escoles Municipals.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=665589747)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.