Cercador
CELLER DELS RICS DE BARBERÀ DE LA CONCA
Un relat de: Antonio Mora VergésÉs del tot impossible passar pel seu costat, sense deturar-se per admirar-ne l’obra, i fer-ne com nosaltres si més no una fotografia.
![](http://4.bp.blogspot.com/-QF14KHaGfw0/T5vXxyULciI/AAAAAAAASx0/HRczFMLpYuE/s320/IMG_8264.JPG)
Està situat a migdia de la població i a peu de carretera.
Va ser construït entre 1920 i 1921 per l'arquitecte Cèsar Martinell i Brunet (amb l'excepció del dipòsit d'aigua, que va ser construït el 1929), per encàrrec de la secció de viticultura del Sindicat Agrícola de Barberà, format pels grans propietaris (a Barberà hi havia ja un altre celler des del 1902, propietat dels pagesos), amb l'ajut econòmic del Banc de Valls. A partir de la Llei de cooperatives aprovada per la Generalitat el desembre de 1936, les dues entitats es fusionaren.
Col•laboraren en el projecte l'enòleg Isidre Campllonch i l'enginyer ecòleg Imbert.
El constructor fou Ramon Baixeres, de Barcelona.
El projecte d'aquest celler incorpora les quatre novetats tècniques (constructives i de tecnologia de producció vitivinícola) que es converteixen en invariants pròpies de l'obra de Cèsar Martinell en gairebé tots els seus cellers.
Aquestes invariants es concreten en:
a) la construcció de l'estructura de les naus basada en els arcs parabòlics de maó.
b) la situació de les finestres baixes per a la ventilació de les naus (per facilitar la sortida de l'àcid carbònic).
c) els cups subterranis cilíndrics i separats per cambres aïllants ventilades.
d) la composició i textures de les façanes.
Pel que fa a la tipologia, el procés de producció del vi s'organitza en tres àrees:
1) el moll de descàrrega.
2) la nau d'elaboració
3) les naus de tines o cups, tipologia que, amb les variants d'organització longitudinal o transversal i d'adaptació a la topografia del terreny s'anirà repetint en tots els altres cellers.
Aquest edifici, i en conjunt els cellers d'aquesta època, representen la manifestació arquitectònica visible del que va ser el cooperativisme agrari a Catalunya a final del segle XIX i inici del XX, moviment que, malauradament, va quedar interromput per la Guerra Civil.
Haurem de tornar més vegades, aquestes son terres curulles de testimonis tant de la nostra història, com del gust català per les coses ben fetes.
Caldrà fer-ho amb rapidesa perquè oblidat del regne d’Espanya – com tota la nació catalana - , aquest patrimoni corre un perill cert de desaparèixer.
Està situat a migdia de la població i a peu de carretera.
Va ser construït entre 1920 i 1921 per l'arquitecte Cèsar Martinell i Brunet (amb l'excepció del dipòsit d'aigua, que va ser construït el 1929), per encàrrec de la secció de viticultura del Sindicat Agrícola de Barberà, format pels grans propietaris (a Barberà hi havia ja un altre celler des del 1902, propietat dels pagesos), amb l'ajut econòmic del Banc de Valls. A partir de la Llei de cooperatives aprovada per la Generalitat el desembre de 1936, les dues entitats es fusionaren.
Col•laboraren en el projecte l'enòleg Isidre Campllonch i l'enginyer ecòleg Imbert.
El constructor fou Ramon Baixeres, de Barcelona.
El projecte d'aquest celler incorpora les quatre novetats tècniques (constructives i de tecnologia de producció vitivinícola) que es converteixen en invariants pròpies de l'obra de Cèsar Martinell en gairebé tots els seus cellers.
Aquestes invariants es concreten en:
a) la construcció de l'estructura de les naus basada en els arcs parabòlics de maó.
b) la situació de les finestres baixes per a la ventilació de les naus (per facilitar la sortida de l'àcid carbònic).
c) els cups subterranis cilíndrics i separats per cambres aïllants ventilades.
d) la composició i textures de les façanes.
Pel que fa a la tipologia, el procés de producció del vi s'organitza en tres àrees:
1) el moll de descàrrega.
2) la nau d'elaboració
3) les naus de tines o cups, tipologia que, amb les variants d'organització longitudinal o transversal i d'adaptació a la topografia del terreny s'anirà repetint en tots els altres cellers.
Aquest edifici, i en conjunt els cellers d'aquesta època, representen la manifestació arquitectònica visible del que va ser el cooperativisme agrari a Catalunya a final del segle XIX i inici del XX, moviment que, malauradament, va quedar interromput per la Guerra Civil.
Haurem de tornar més vegades, aquestes son terres curulles de testimonis tant de la nostra història, com del gust català per les coses ben fetes.
Caldrà fer-ho amb rapidesa perquè oblidat del regne d’Espanya – com tota la nació catalana - , aquest patrimoni corre un perill cert de desaparèixer.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=883585226)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.