Cercador
CAFE GUBAU. ANGLÈS. LA SELVA, GIRONA
Un relat de: Antonio Mora VergésEm sobtava el ‘CAN’ que marca distàncies, en un local obert al públic, al que de ben segur es refereixen els anglesencs com ‘Cal’ que implica, confiança, coneixement i àdhuc simpatia.
No trobava cap dada del mestre d’obres i/o arquitecte que aixecava aquest edifici de planta rectangular situat a la cantonada del carrer de la Indústria amb la plaça de Catalunya, que fou la seu del "Centre Republicà" d'Anglès, en el breu miratge de llibertat, anterior al segon feixisme ( Dictadura de Francisco Franco Bahamonde ).
Aquesta manca de dades en un territori en que s’ha de presumir una mínima influència de les directrius emanades des dels MINISTERIOS DE INCULTURA Y ODIO RACIAL, em comença a fer ‘mala espina’.
La descrició tècnica ens diu, consta de dues façanes i, en la part de la plaça, a més, hi ha un cos o crugia de dos plantes que sobresurt de la resta, de planta baixa. El sector de planta baixa té sis obertures rectangulars i àmplies, dues de les quals són portes d'accés -una per façana-, i les altres, finestres -dues per façana. La façana comença amb un sòcol emmotllurat que recorre tot l'edifici i continua amb una escenografia arquitectònica fictícia d'obra i motllo.
Emmarcant les finestres i les portes hi ha unes arcades de mig punt, tres per façana, amb les dovelles clau ressaltades i coronades de decoració vegetal. Com a suport fictici de les arcades hi ha dobles columnes amb doble base i capitells seriats de rica decoració vegetal en nombre de quinze. La diferència entre la façana del carrer de la Indústria i la de la plaça de Catalunya és que en la primera les columnetes estan lligades o unides amb arcs trevolats i en la segona amb arcs de mig punt peraltats.
Cadascuna de les dues façanes té tres crugies simètriques -sense comptar el cos de dues plantes. Les crugies estan separades amb pilastres adossades que coincideixen amb les columnes. Les pilastres acaben amb dues mènsules cadascuna -quinze en total- que suporten la cornisa emergent. La cornisa emergeix un xic més en la part de les pilastres. La planta baixa del sector de dues plantes té una gran finestra de mig punt, motllurada i partida en tres trams verticals per pilars d'obra que condicionen tres finestres enreixades i pintades de color verd. El primer pis d'aquest sector té un balcó amb finestra de doble arcada de mig punt peraltat geminada amb motllures que ressalten la finestra i divideixen el pis en dues parts horitzontalment a l'alçada de les impostes. El balcó té una barana de ferro forjat amb la base eixamplada i decoració de llaços i flors. Aquest sector és coronat amb una cornisa plana de tretze mènsules de similar factura i decoració, vegetal i geomètrica, que les de la part del Cafè. Sobre la cornisa comença el teulat. Pel que fa a la coberta, és plana a la part del Cafè i de doble vessant a façana a la part del cos de dues plantes. El sostre del Cafè conté una balustrada d'obra, amb barrots motllurats, que segueix els trams de les crugies assenyalats amb petits pilars coronats de florons sobre la línia de les pilastres. El floró més gran coincideix amb la cantonada.
![](http://1.bp.blogspot.com/-7IUVXZF6_SI/UdbjNuBebXI/AAAAAAAAaUk/c_XFJ5DJ-yE/s400/IMG_6957.JPG)
Forçava un xic la llum i possiblement no em donaran el premi ‘Pulitzer’ de fotografia, oi ?.
No trobava cap dada del mestre d’obres i/o arquitecte que aixecava aquest edifici de planta rectangular situat a la cantonada del carrer de la Indústria amb la plaça de Catalunya, que fou la seu del "Centre Republicà" d'Anglès, en el breu miratge de llibertat, anterior al segon feixisme ( Dictadura de Francisco Franco Bahamonde ).
Aquesta manca de dades en un territori en que s’ha de presumir una mínima influència de les directrius emanades des dels MINISTERIOS DE INCULTURA Y ODIO RACIAL, em comença a fer ‘mala espina’.
La descrició tècnica ens diu, consta de dues façanes i, en la part de la plaça, a més, hi ha un cos o crugia de dos plantes que sobresurt de la resta, de planta baixa. El sector de planta baixa té sis obertures rectangulars i àmplies, dues de les quals són portes d'accés -una per façana-, i les altres, finestres -dues per façana. La façana comença amb un sòcol emmotllurat que recorre tot l'edifici i continua amb una escenografia arquitectònica fictícia d'obra i motllo.
Emmarcant les finestres i les portes hi ha unes arcades de mig punt, tres per façana, amb les dovelles clau ressaltades i coronades de decoració vegetal. Com a suport fictici de les arcades hi ha dobles columnes amb doble base i capitells seriats de rica decoració vegetal en nombre de quinze. La diferència entre la façana del carrer de la Indústria i la de la plaça de Catalunya és que en la primera les columnetes estan lligades o unides amb arcs trevolats i en la segona amb arcs de mig punt peraltats.
Cadascuna de les dues façanes té tres crugies simètriques -sense comptar el cos de dues plantes. Les crugies estan separades amb pilastres adossades que coincideixen amb les columnes. Les pilastres acaben amb dues mènsules cadascuna -quinze en total- que suporten la cornisa emergent. La cornisa emergeix un xic més en la part de les pilastres. La planta baixa del sector de dues plantes té una gran finestra de mig punt, motllurada i partida en tres trams verticals per pilars d'obra que condicionen tres finestres enreixades i pintades de color verd. El primer pis d'aquest sector té un balcó amb finestra de doble arcada de mig punt peraltat geminada amb motllures que ressalten la finestra i divideixen el pis en dues parts horitzontalment a l'alçada de les impostes. El balcó té una barana de ferro forjat amb la base eixamplada i decoració de llaços i flors. Aquest sector és coronat amb una cornisa plana de tretze mènsules de similar factura i decoració, vegetal i geomètrica, que les de la part del Cafè. Sobre la cornisa comença el teulat. Pel que fa a la coberta, és plana a la part del Cafè i de doble vessant a façana a la part del cos de dues plantes. El sostre del Cafè conté una balustrada d'obra, amb barrots motllurats, que segueix els trams de les crugies assenyalats amb petits pilars coronats de florons sobre la línia de les pilastres. El floró més gran coincideix amb la cantonada.
Forçava un xic la llum i possiblement no em donaran el premi ‘Pulitzer’ de fotografia, oi ?.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1887336800)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.